Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V oddaji Od setve do žetve se seznanjamo z rezultati poskusnega projekta pametnega vinogradništva TrapView za daljinski nadzor škodljivcev. Z njim so vinogradniki v Goriških brdih dobili podatke o tem, kdaj, kje in kako velik bo pritisk škodljivcev na vinske trse. Ker je takšen nadzor pokazal pozitivne učinke, predvsem v nižjih stroških in manjši uporabi škropiv, bodo briški vinogradniki prihodnje leto še povečali gostoto tovrstnih pasti za škodljivce. V Pomurju imajo oljarji te dni polne roke dela, saj je pridelava bučnih semen kljub neugodnim vremenskim razmeram odlična – tako po kakovosti kot količini. V oddajo, ki jo je pripravil Valter Pregelj, pa smo vključili tudi možnosti in prednosti pridelave arašidov pri nas.
185 epizod
Oddaja o življenju na podeželju prinaša aktualne teme kmetijstva, gozdarstva in prehrane. Zajema vsebine, pomembne za ohranjanje tradicije in za modernizacijo vitalnega podeželja. Seznanja s tehnologijami prijaznim do ljudi, živali in okolja. Širši javnosti približuje življenje na kmetijah in primere dobrih praks.
V oddaji Od setve do žetve se seznanjamo z rezultati poskusnega projekta pametnega vinogradništva TrapView za daljinski nadzor škodljivcev. Z njim so vinogradniki v Goriških brdih dobili podatke o tem, kdaj, kje in kako velik bo pritisk škodljivcev na vinske trse. Ker je takšen nadzor pokazal pozitivne učinke, predvsem v nižjih stroških in manjši uporabi škropiv, bodo briški vinogradniki prihodnje leto še povečali gostoto tovrstnih pasti za škodljivce. V Pomurju imajo oljarji te dni polne roke dela, saj je pridelava bučnih semen kljub neugodnim vremenskim razmeram odlična – tako po kakovosti kot količini. V oddajo, ki jo je pripravil Valter Pregelj, pa smo vključili tudi možnosti in prednosti pridelave arašidov pri nas.
Po letu in pol popolne prepovedi izvajanja sejemskih dogodkov se je v Gornji Radgoni v soboto začel 59-i mednarodni kmetijsko-živilski sejem Agra. Na ogled bo do četrtka, 26. avgusta – seveda ob upoštevanju pogoja PCT. Letos se predstavlja 1100 razstavljavcev iz 29-ih držav; nekaj osrednjih tem, kot so inovacije in digitalizacija, skupna kmetijska politika po letu 2023, mladi v kmetijstvu, podnebne spremembe in prehranska varnost, smo izpostavili tudi v oddaji Od setve do žetve.
V oddaji Od setve do žetve poudarjamo dva javna razpisa za podpore v prilagoditev kmetij na podnebne spremembe. Zelenjadarske kmetije imajo na voljo 12 milijonov evrov, kmetije s trajnimi nasadi pa osem milijonov. Nepovratna sredstva bodo pokrila od 50 do 90 odstotkov stroškov investicije. O tem predstavnica Alenka Šesek iz agencije za kmetijske trge in dva kandidata za postavitev rastlinjakov. Mladi prevzemnik ekološke kmetije Kastelic Jaka Kastelic iz Mirne Peči nam bo povedal, kaj je pomembno za motiviranje mladih, da ostanejo na kmetiji. Ob koncu pa še o raziskovalnem projektu, ki išče možnosti, da bi z nadziranim parjenjem trotov pospešili kakovostnejšo selekcijo in hitrejši genetski napredek tudi pri medonosnih podvrstah čebel. V projektu sodeluje tudi Janez Prešern iz Kmetijskega inštituta Slovenije.
V tokratni oddaji Od setve do žetve se posvečamo težavam v oljkarstvu. V nekaj tednih bo jasno, kakšna bo letošnja letina, zagotovo pa bo olja manj. Predstavljamo mnenja strokovnjakov in domačih pridelovalcev. Končne ocene, koliko oljčnih plodov je odpadlo, pristojni še ne morejo podati, saj se proces sušenja in odpadanja še nadaljuje. Zoreti pa je začelo tudi namizno grozdje, ki ga v Sloveniji pridelamo veliko manj, kot bi ga glede na podnebne razmere lahko. Se pa število pridelovalcev povečuje. Med njimi je tudi mladi prevzemnik Žan Bric s Frlanove kmetije na Vogrskem, ki je nasade breskev zamenjal za namizno grozdje. Obiskali smo tudi kmetijo Ščuka v Kobjeglavi, ki se ponaša z dolgoletno tradicijo sušenja pršutov po tradicionalni, naravni metodi.
Vas zanima, kakšna je prihodnost pridelave vrtnin v Pomurju? Tam se zlasti manjši kmetje že usmerjajo v zelenjadarstvo, pri tem pa jim pomagajo tudi kmetijski strokovnjaki, ki vsako leto predstavijo rezultate poskusov, ki jih opravljajo v sklopu vrtnarske postaje. Ste vedeli, da so najmanjši poniji na svetu, ki so primerni za ježo otrok, tudi odličen nadomestek za kosilnico? In da nam lahko tudi shranki jajčevcev ali melancan odlično služijo za ozimnico. Vse to in še več v oddaji.
V oddaji Od setve do žetve se družimo z mladimi prevzemniki kmetij, ki so se zelo uspešno spoprijeli z izzivi kmetijskega posla. Mitja Žgajnar z bratom Matjanom in njegovo ženo Janjo na kmetij v Zgornji Voličini redi krško-poljske prašiče in kunce, za njihov poslovni model je bistveno sodelovanje z vrhunskim kuharji. Andrej Krmac je vinarsko vinogradniško kmetijo na območju Kopra dopolnil s turistično dejavnostjo, kmetija pa na trg postavlja vedno nove izdelke. Katja Sinkovič pa na kmetiji na Kozjanskem iz domačega mleka izdeluje vrsto izdelkov, med katerimi po inovativnosti in priljubljenosti prednjači sladoled iz zmrznjenega jogurta.
Organizacija FAO je leto 2021 razglasila za mednarodno leto sadja in zelenjave. Tej zadnji bomo pozornost namenili v kmetijski oddaji. Govorili bomo o tem, da se je pridelava zelenjave v Sloveniji znašla pred kar nekaj izzivi; tržni pridelavi je namenjenih 3500 hektarjev, pokritih je le sedem odstotkov površin. Obiskali smo pridelovalca zelenjave s Ptujskega polja, eno redkih kmetij, ki se ukvarja z zelenjadarstvom, čeprav so pogoji na tem območju idealni. Na ptujskem kmetijskem zavodu pa smo preverili, kakšni so inovativni pristopi pri predelavi zelenjave.
V tokratni oddaji Od setve do žetve bomo predstavili najbolj prepoznavnega pridelovalca modrega pinoja v regiji Matjaža Lemuta iz Vinske kleti Tilia. V letu, ki so ga Združeni narodi namenili tudi sadju in zelenjavi, je Kmetijska zadruga Agraria sklenila vzpostavitev razvojnega in učnega centra slovenske Istre. Na Purissimi pri Škofijah so uredili učni vrt in testno polje smilja, ki lahko pomeni novo poslovno priložnost za kmete. Pogovarjali smo se z vodjo triletnega projekta Dunjo Bandelj. V višje ležečih predelih ob Soški dolini pa kmetje že več kot desetletje opozarjajo na škodo, ki jo na obdelovalnih površinah povzročajo divjad in zveri. Letos je največ težav z divjimi prašiči, saj se je njihovo število potrojilo. Obupani kmetje so se zaradi neustreznega ukrepanja odgovornih na lokalno oblast obrnili s posebno peticijo.
Vas zanima, s kakšnimi nalogami se bo Slovenija v času predsedovanja Svetu Evropske unije spopadala na področju kmetijstva gozdarstva in prehrane in koliko se bo kmetijsko ministrstvo sploh še osredotočalo na domače slovenske probleme? Če je tako, vam v oddaji odgovor ponuja kmetijski minister Jože Podgoršek. Kakšne so prednosti strojne sečnje in kaj vse znajo harvesterji in forvarderji? Tudi o tem v oddaji Od setve do žetve. Če jo boste spremljali, boste izvedeli tudi nekaj podrobnosti o novi obliki zagotavljanja namestitve starejših oseb v domačem okolju – gre za način celodnevne ali dnevne namestitve za tiste, ki si želijo z različnimi aktivnostmi na podeželju zapolniti jesen življenja.
V oddaji, namenjeni kmetijstvu, bomo tokrat med drugim govorili o birokraciji, s katero se pri svojem delu dnevno spopadajo kmetje, ki morajo po standardih in predpisih voditi številne evidence. Ob tem opozarjajo, da ne dihajo več s trgom in kupci, temveč z razpisi in evidencami. Slišali boste, kako zahtevno je to opravilo in ali ga je mogoče poenostaviti. Spoznali bomo tudi vinogradnika, ki je to delo prepustil strokovnjakom, obiskali pa smo še ekološko kmetijo Črni dragulj v Dogošah pri Mariboru, kjer gojijo aronijo. Oddajo pripravlja Nataša Kuhar.
V tokratni oddaji Od setve do žetve smo predstavili povezovalno zgodbo organiziranja lokalne prodaje krompirja na Krško Brežiškem območju in ustvarjanje dodane vrednosti krompirju prek gastronomske ponudbe. Pogovarjali smo se z najbolj prepoznavnim pridelovalcem penin na Bizeljskem, ki opozarja na zastarel zakon o vinu. Od prodaje kmetijskih produktov pa smo se premaknili še k raziskavam; tokrat smo se seznanili s projektom čiščenja odpadne vode v kmetijstvu, v katerem sodeluje Infrastrukturni center Kmetijskega inštituta Jable.
V tokratni oddaji Od setve do žetve predstavljamo dejavnost podjetja Škrlj iz Batuj, ki se je odločilo za krožno gospodarstvo ter vlaganje v razvoj visokotehnoloških postopkov tako imenovane super kritične ekstrakcije. Rastlinski ostanki iz kmetijstva so namreč bogat vir bioaktivnih snovi, vendar pa je oprema za te postopke predraga za široko uporabo. Oljke zaradi pozebe letos niso bile prizadete, ne bo pa več mogoče uporabljati zaščitnega sredstva perfekthion, ki je bilo izjemno učinkovito zoper oljčno muho. Svetujemo, na kakšen način se oljkarji lahko spopadajo s tem največjim škodljivcem. Obiskali smo še kmetijo Pr Birtovih v Prešnici pri Kozini, ki jo uspešno vodi mladi Domen Bolčina in išče nove možnosti razvoja.
Vas zanimajo sodobni pristopi h kmetijskemu gospodarjenju? Kako in kje si lahko z novodobnimi napravami olajšate delo, lahko izveste v oddaji Od setve do žetve. Spoznajte nov izum za kasno redčenje plodičev v sadjarstvu na osnovi živilskih emulgatorjev in se z mladimi gozdarji učite dela z žičnicami za spravilo lesa. Za konec pa še beseda, dve o razvoju visokotehnoloških postopkov superkritične ekstrakcije bioaktivnih snovi iz kmetijskih rastlinskih ostankov.
Tokratna oddaja Od setve do žetve ob koncu Tedna gozdov je posvečena gozdovom. Slovenski gozdovi so v dobrem stanju. Načrtno gospodarjenje z gozdovi ima bogato tradicijo, »slovenska gozdarska šola« je po svetu poznana kot ena izmed utemeljiteljic trajnostnega, večnamenskega in sonaravnega gospodarjenja z gozdovi. V letošnjem letu poteka proces obnove 10-letnih gozdnogospodarskih in lovskoupravljavskih načrtov. O tem s predstavniki gozdarskih institucij v začetku oddaje. V luči podnebnih sprememb predstavljamo tudi pomen genetskega gozdnega monitoringa pri obnovi gozdov. Na Dolenjskem smo obiskali kmetijo Medved, ki ima v lasti 40 hektarov gozdov, večino zaslužka pa jim prinese dopolnilna dejavnost oglarjenje.
V oddaji Od setve do žetve pozornost smo pozornost namenili čebelam, 20. maja namreč zaznamujemo svetovni dan čebel. Generalna skupščina Organizacije združenih narodov ga je razglasila pred štirimi leti, njegov glavni namen pa je ozaveščati javnost o pomenu čebel in drugih opraševalcev za človeštvo. Najprej smo govorili o poklicu apiterapevta, potem pa o čebelnjakih, prilagojenih invalidom in prototipu zanje prilagojenega nakladnega panja. Gost oddaje je bil tudi novi direktor Kmetijsko-gozdarskega zavoda Murska Sobota Stanko Kapun; z njim smo se pogovarjali o razmerah v najbolj kmetijski regiji.
Letos bomo 20. maja že četrtič zaznamovali svetovni dan čebel, ki ga je Generalna skupščina Organizacije združenih narodov razglasila na pobudo Čebelarske zveze Slovenije. Glavni namen je ozaveščanje svetovne javnosti o pomenu čebel ter drugih opraševalcev za obstoj človeštva, predvsem v luči prehranske varnosti. S predsednikom Čebelarske zveze Slovenije Boštjanom Nočem smo se pogovarjali o učinkih razglasitve in stanju čebelarstva v Sloveniji. Naša država na tem področju velja za velesilo. Predstavljamo nove mehanske in avtonomne avtomatizirane tehnologije za trajnostno pridelavo grozdja, kar je tema enega od projektov Evropskih inovativnih partnerstev. Spoznavamo pa tudi pomen selekcije vinske trte in vzgoje slovenskih klonov.
Vlada bi rada stisko vinogradnikov, v kateri so se znašli zaradi epidemije, olajšala tudi z ukrepom zelene trgatve. Koliko bodo to predvidoma uporabili v štirih primorskih vinskih kleteh in kako na to gleda stroka? Šparglji pa ne vedo, kdaj je nedelja in kdaj praznik. Med sezono jih je treba obirati čisto vsak dan. Letos zaradi vremenskih razmer pozneje kot ponavadi. Ste vedeli, da se Dolga vas – zaradi največjega števila pridelovalcev v enem kraju ponaša celo z nazivom Naj špargljeva vas? V parku Pivška presihajoča jezera pa si želijo izboljšati ohranjenost vrst in habitatnih tipov. V projekt PIVKA.KRAS.PRESIHA bodo prostovoljno in z določenimi finančnimi vzpodbudami vključili tudi kmetije s tega območja.
V pričakovanju novega razpisa za prilagajanje in blaženje podnebnih sprememb v kmetijstvu v oddaji Od setve do žetve opozarjamo na vse ovire, ki upočasnjujejo postavitve rastlinjakov, namakalnih sistemov in drugih investicij v prilagajanje kmetijstva na podnebne spremembe. Obiskali smo ekološko sadjarsko-zelenjadarsko kmetijo z območja Domžal, kjer smo razpravljali o načinih zaščite pred pozebo in se pogovarjali o skupni prodaji skupine pridelovalcev pod enotno blagovno znamko. Predstavljamo pa tudi znanstveno-raziskovalni projekt INCREASE, v katerem se vrednoti agrobiodiverziteta stročnic iz evropskih genskih bank in v katerega so prvič vključeni državljani kot amaterski znanstveniki. Slovenski partner projekta je Kmetijski inštitut Slovenije.
V oddaji Od setve do žetve smo se ustavili pri problematiki zaraščanja kmetijskih površin v Halozah, trendi namreč kažejo, da se to tudi v prihodnje ne bo ustavilo, pravih rešitev pa ni na vidiku. Govorili smo o novostih natančnega kmetovanja na področju setve koruze. Na Infrastrukturnem centru Jable trenutno testirajo, kako bi na stare traktorje prenesli najnovejše tehnološke rešitve. Obiskali pa smo še vinogradniško kmetijo Kokol v Spodnjem Dupleku, ki deluje po zakonitostih krožnega gospodarstva.
V tokratni oddaji Od setve do žetve bomo govorili o stanju in trendih ekološkega vinogradništva in vinarstva v Sloveniji. To je bila tema seminarja v preteklem tednu, ki sta ga pripravili mariborska Fakulteta za kmetijstvo in ljubljanska Biotehniška fakulteta v sodelovanju s Kmetijsko-gozdarskima zavodoma Nova Gorica in Maribor. Predstavljamo čezmejni projekt WOOL, Volna kot izjemno priložnost za razvoj, pri katerem sodeluje tudi Slovenija. Obiskali smo tudi rejca posebne in priljubljene pasme kokoši La Fleche v Padričah na tržaškem Krasu.
Čedalje večja ponudba cenenih uvoženih kmetijskih pridelkov od kmetov in njihovih kupcev zahteva vse več prilagajanja novim razmeram. V letu, ki ga je zaznamovala koronska kriza, so se prav spremembe v načinu trženja pridelkov in v nakupnem vedenju potrošnikov izkazale za še kako dobrodošle. Medtem ko poslovni trener pridelovalcem svetuje naj ne odlašajo s spremembami in selitvijo na splet in kmetijsko ministrstvo na interaktivni zemljevid ponudnikov lokalne hrane dodaja nove in nove kmetije, lahko najdemo tudi že prve ponudnike, ki skupnostno naročanje in partnersko kmetovanje izvajajo tudi v praksi. Oddajo vodi Sabrina Mulec.
Neveljaven email naslov