Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Kaj trenutno najbolj tare kmete na Planinskem in kaj na Cerkniškem polju in kaj to pomeni za nadaljnje kmetovanje na območjih, kjer so že davno kmetovali tudi njihovi predniki? Se bodo morali zaradi varovanih območij Nature 2000 in ohranjanja določenih habitatov, dokončno poslovit od kmetovanja? Po sestanku s premierjem ter s kmetijsko ministrico in ministrom za naravne vire in prostor sicer ugotavljajo, da so nekoliko zbližali stališča. Če pa se zadeve ne v treh tednih ne bodo premaknile v pravo smer, bodo ponovno oživili proteste. V oddaji še o ideji, kako na kmetijska zemljišča postaviti sončne elektrarne, ne da bi pri tem ogrozili kmetijsko proizvodnjo in o simboliki jajc.
185 epizod
Oddaja o življenju na podeželju prinaša aktualne teme kmetijstva, gozdarstva in prehrane. Zajema vsebine, pomembne za ohranjanje tradicije in za modernizacijo vitalnega podeželja. Seznanja s tehnologijami prijaznim do ljudi, živali in okolja. Širši javnosti približuje življenje na kmetijah in primere dobrih praks.
Kaj trenutno najbolj tare kmete na Planinskem in kaj na Cerkniškem polju in kaj to pomeni za nadaljnje kmetovanje na območjih, kjer so že davno kmetovali tudi njihovi predniki? Se bodo morali zaradi varovanih območij Nature 2000 in ohranjanja določenih habitatov, dokončno poslovit od kmetovanja? Po sestanku s premierjem ter s kmetijsko ministrico in ministrom za naravne vire in prostor sicer ugotavljajo, da so nekoliko zbližali stališča. Če pa se zadeve ne v treh tednih ne bodo premaknile v pravo smer, bodo ponovno oživili proteste. V oddaji še o ideji, kako na kmetijska zemljišča postaviti sončne elektrarne, ne da bi pri tem ogrozili kmetijsko proizvodnjo in o simboliki jajc.
V oddaji osrednjo pozornost namenjamo robotiki in digitalnim tehnologijam, ki nezadržno vstopajo v kmetijstvo. O tem z dr. Blažem Germškom s Kmetijskega inštituta Slovenije in mladim prevzemnikom Simonom Čretnikom iz Žalca, ki je zgradil najsodobnejši hlev v Sloveniji. V Sloveniji je 75 odstotkov gozdov v zasebni lasti. Večina malih lastnikov ne zna dejavno upravljati gozdne posesti. S tem vprašanjem se ukvarja projekt Razvoj novih praks za upravljanje gozdnih posesti in krepitev vseh njegovih funkcij. Iz doline Soče pa predstavljamo zgodbo, kako je s prodajo skupnega vaškega hleva v Volarjah nastal sodoben hlev, tesno povezan z lokalno najpomembnejšo mlekarno Planika.
Prvo oddajo, namenjeno kmetijstvu in podeželju, v novem letu smo v celoti namenili prihodnosti kmetijstva s stališča mladih kmetov, ki živijo s to panogo in so povezani v Zvezi slovenske podeželske mladine. Tako Evropska unija kot Slovenija si glede na starajoče se kmečko prebivalstvo zelo prizadevata, da bi za kmetovanje navdušili mlajše generacije. Mladi, ki se odločijo za opravljanje dejavnosti, so deležni pomoči v obliki različnih nepovratnih sredstev, kljub temu pa odhajajo s podeželja; o nekaterih razlogih smo govorili v tokratni oddaji.
V zadnji letošnji oddajo Od setve do žetve predstavljamo projekt namakanja v Zgornji Vipavski dolini. Do leta 2028 naj bi končno uresničili dolgoletne želje vipavskih kmetov, ki brez namakanja ne morejo več dosegati želene pridelave. Končujejo se razpisi za pridobitev nepovratnih sredstev za ureditev trajnih nasadov. Vse, ki se bodo odločili za oljčne nasade, seznanjamo, kaj vse je treba storiti pred zasaditvijo oljk. Oddajo pa končujemo z razmišljanji o tem, kako zelo nas kmetijstvo povezuje na vseh ravneh. Gre za panogo, brez katere življenja pač ni.
Vas zanima, kdo so najskrbnejši lastniki gozdov za leto 2021 in s čim so si prislužili priznanje Zavoda za gozdove? Kje najraje rastejo tartufi in ali jih lahko tudi gojimo? Kakšna je vloga mejic in kaj mejice sploh so? Katere drevesne vrste in grmovnice sodijo vanje? V oddaji Od setve do žetve ta teden tudi o novi tehnologiji za proizvodnjo penin brez žvepla, ki jo je izpopolnil starosta slovenskih penin mag. Janez Istenič. Če vas te teme zanimajo, oddaje nikar ne preslišite.
Predstavljamo nekaj prvih triletnih projektov evropskega inovativnega partnerstva, tako imenovanih EIP projektov, ki se letos končujejo. Evropska komisija jih je zasnovala tako, da je za pridobitev sredstev, s katerimi je projekte financirala, postavila pogoj, da v njih sodeluje več partnerjev, obvezno pa raziskovalci, svetovalci in kmetje. S tem je načrtno spodbujala sodelovanje, ki je prineslo izjemno učinkovite rešitve pri reševanju konkretnih problemov v kmetijstvu. Tako se med drugim sadjarjem bogato obrestuje postavitev gnezdilnic za divje opraševalce. Kmetje pa lahko koruzne oklaske uporabijo kot obnovljivi vir energije in tako bolje izkoristijo surovine in povečajo gospodarsko učinkovitost pridelave koruze. Predstavljamo tudi nadgradnjo namakanja za bolj učinkovito in trajnostno rabo vode v kmetijski pridelavi s pomočjo sistema za odločanje o namakanju. Oddaja je pripravljena s finančno podporo Evropske unije. Za vsebino je odgovorno uredništvo in ne odraža nujno stališč Unije.
V oddaji, namenjeni kmetijskim vsebinam, smo govorili o podražitvah hrane in se vprašali, kako je mogoče, da imajo trgovci in predelovalna industrija vse večje dobičke, kmetijski sektor pa postaja vse siromašnejši. Slišali smo še, zakaj je dobro uživati domačo, lokalno pridelano hrano, spremljali pa smo tudi tradicionalne Lombergarjeve dneve, strokovno srečanje mariborskega Kmetijsko-gozdarskega zavoda, namenjeno vinogradnikom, sadjarjem in poljedelcem.
Osrednja tema tokratne oddaje Od setve do žetve je ekološko kmetovanje. To je vse bolj navzoče tudi v Sloveniji, kjer je certificiranih že skoraj štiri tisoč kmetij, še mnogo več pa jih po tem načelu tudi deluje. Predstavljamo vinogradniško vinarsko kmetijo Slavček iz Potoka pri Dornberku, ki ekološko kmetuje že dobrih 20 let in dosega izjemno dobre rezultate na domačem in tujih trgih. Obiskali smo tudi kmetijo Neva Preglja, ki se ukvarja s kozjerejo in sirarstvom in kljub številnim izzivom vztraja na poti ekološke pridelave od samega začetka. Bili pa smo tudi na gorski družinski kmetiji v vasici Idrsko pri Kobaridu.
Kmetijske zadruge so dobavitelji živil tudi javnim zavodom, kot so vrtci in šole, ki si zaradi birokratskih ovir pogosto ne morejo privoščiti kakovostne hrane. V oddaji Od setve do žetve spoznavamo, kako si Kmetijska zadruga Sloga s skupinsko ponudbo prizadeva, da bi otrokom v šolah in vrtcih ponudili lokalno zelenjavo in sadje in kako se prehranskim potrebam v domu starostnikov prilagajajo v Kmetijski zadrugi Rače. Predstavljamo tudi novo različico Strateškega načrta skupne kmetijske politike, ki je v javni razpravi, in slišimo, zakaj so nad njim razočarani rejci drobnice.
Po martinovem, ki je praznik vinarjev, smo se v oddaji Od setve do žetve z dopisniki sprehodili po vseh treh vinorodnih deželah: Primorski, Podravski in Posavski. Po podatkih statističnega urada bo letos manj vina kot lani, sorte za belo vino so letos obrodile za 16 odstotkov manj, za rdeče vino pa za 22 odstotkov manj. Kljub temu pa so vinogradniki in vinarji zadovoljni z letnikom, saj se obeta odlična, ponekod vrhunska kakovost vin. S trdim delom vinarjev se Slovenija prebija med vinogradniške destinacije. V Sloveniji se z vinogradništvom ukvarja skoraj 28.500 pridelovalcev, vsi skupaj so obdelovali približno 15.000 hektarjev. Desetina večjih vinogradnikov skupaj obdeluje skoraj 70 odstotkov vinogradov. Velika večina, dobrih 90 odstotkov, pa prideluje grozdje na manj kot enem hektarju.
Namakanje je ob zaostrenih podnebnih razmerah v kmetijstvu nepogrešljivo. V oddaji govorimo o težavah na koprskem, kjer postaja kmetovanje v Vanganelski dolini vse večji izziv, saj brez vode ni več mogoče. Vanganelsko jezero je bilo med drugim mišljeno tudi za namakanje tamkajšnjih njiv in sadovnjakov, je pa večinoma neizkoriščeno. Številne pobude, da bi se kaj spremenilo, so ostale neuresničene, zdaj pa so prizadevanja za ureditev problematike ponovno oživela. Predstavljamo projekt, v katerem je ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano namenilo 50 tisoč evrov za postavitev učnih čebelnjakov. Devet jih je lani že postavila Čebelarska zveza Slovenije in so pomemben prispevek k izobraževanju čebelarjev. Obiskali pa smo tudi živinorejsko kmetijo Štrancarjevih, ki domuje tako rekoč sredi mesta Ajdovščina.
Del časa, odmerjenega kmetijskim vsebinam, smo namenili ekološki pridelavi mleka, ki pri nas predstavlja le dober odstotek celotne prireje mleka. Obiskali smo kmetijo Krevh v Miklavžu na Dravskem polju. Tam pridelujejo šampinjone in pozanimali smo se, kako zahtevna je njihova pridelava in zakaj jih je težko prodati. Nekaj pozornosti smo namenili še inovativnemu mlademu kmetu in se ob koncu oddaje ustavili pri natečaju z naslovom Brez krompirja ni kosila.
Ste vedeli, da je bila letošnja bera hmelja - zaradi neugodnih vremenskih in ujm – podpovprečna? Nekaj več kot 120 hmeljarjev je na nekaj več kot 1.400 hektarjih površin pridelalo približno 1.900 ton hmelja, kar je 600 ton manj kot prejšnja leta.Kmetijsko - živilski sektor pa je eden od trdnih stebrov slovenskega gospodarstva. Živilska podjetja s prodajo doma ustvarjajo več kot 2 milijardi evrov čistih prihodkov, s prodajo na tujih trgih pa skoraj 600 milijonov evrov. Največ hrane pridelajo v Pomurju, zato se se gre čuditi, da so se pred kratkim tam, na delovnem obisku, mudili tudi študenti biotehniške fakultete iz Ljubljane. V oddaji tudi o čedalje bolj priljubljenih haskap jagodah – eni izmed 49. sadnih vrst, ki jih gojimo v Sloveniji.
V tokratni oddaji Od setve do žetve predstavljamo koncept Pametne vasi. Ta temelji na vzpostavljenih širokopasovnih internetnih in tudi cestnih povezavah na podeželju. Prinaša možnosti razvoja različne digitalne komunikacijske tehnologije za podporo kmetijstvu, zdravstvu, izobraževanju in drugih storitev za življenje in delo na podeželju. Ta koncept bodo s finančnimi viri podprla različna ministrstva. Med primeri dobrih praks predstavljamo projekt Pametna srebrna vas občine Krško, e-oskrbo na domu, ki jo razvija Telekom, ter prvo energetsko tržnico – platformo Sun Contract. Oddaja je del projekta INFO za EU. .
Mladi kmetje so prihodnost slovenskega podeželja, pomembno sooblikujejo okolje, prispevajo k prehranski oskrbi, ohranjajo krajino in skrbijo za razvoj podeželja tudi z inovativnimi idejami. Te spodbujata tudi Kmetijsko-gozdarska zbornica Slovenije in Zveza slovenske podeželske mladine, ki sta letos že 13-ič pripravili akcijo izbiranja inovativnega mladega kmeta oz. kmetice. V oddaji smo predstavili 11 kandidatov, ki so se prijavili na razpis. Pogoj za sodelovanje je, da živijo in delajo na kmetiji, da še niso dopolnili 40 let in da so z inovativno idejo pomembno pripomogli k ohranjanju in razvoju kmetijstva, gozdarstva ali ribištva. Zanje lahko glasujete na spletni strani Zveze slovenske podeželske mladine, podelitev pa bo v petek, 22. oktobra, v Ljubljani.
Končal se je dveletni projekt Izobraževanje o sonaravni živinoreji in okolju. Financiral ga je Evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja. Njegov namen je bil povečati kompetence in znanja na kmetijah in okrepiti zavedanje javnosti o vrednosti hrane in pomenu takega kmetovanja za ohranjanje okolja. Pred kratkim so predstavili njegove izsledke. Od živinoreje pa k pridelavi mikro zelenjave, ki ponuja vrnitev k polnim okusom v čase, ko so uživali zelenjavo brez pesticidov in gnojil. S tako pridelavo se ukvarja Blaž Jelen iz vasi Dobrše pri Žalcu. Zdaj pa je tudi čas, ko pripravljamo ozimnico. Majhen, a pomemben delček je lahko tudi sušeno sadje. Kako ga sušiti, da bo kar najkakovostnejše, se pogovarjamo s specialistko s tega področja.
Ste vedeli, da je Slovenija edina država na svetu, kjer se v hmeljarstvu ne uporablja več herbicidov? Inštitut za hmeljarstvo in pivovarstvo Slovenije v sodelovanju s hmeljarji pilotni aplikativni projekt z naslovom Alternativne možnosti varstva hmelja, ki je namenjen prenosu novih znanj v prakso. Širom po državi pa v prakso prenašamo tudi spoštovanje do dediščine in lokalno pridelane hrane. V Podsredi so uredili središče za obiskovalce Kozjanskega parka, delovati je začel informacijski center, v katerem so med drugim uredili tudi trgovinico z lokalnimi proizvodi. Lokalne pridelke in druge domače dobrote pa lahko po novem, na Zelenem krasu in še v dveh drugih krajih kupite tudi v lični potujoči trgovini.
Osrednjo pozornost v oddaji namenjamo vprašanju, kakšna sadjarska tehnika bo v prihodnosti olajšala delo sadjarjev. Demonstracijski prikaz nekaterih sodobnih orodij, med katerimi so brezpilotni letalniki in samohodni roboti, so pred kratkim pripravili v poskusnem sadovnjaku Kmetijskega inštituta Brdo pri Lukovici. Predstavljamo tudi spletne storitve, ki jih kmetovalcem ponuja Agencija za okolje. Že na začetku pa vas seznanjamo z glavno temo neformalnega srečanja generalnih direktorjev za lovstvo držav članic EU, ki je bilo pretekli teden v Postojni. To je grožnja afriške prašičje kuge.
Ena od prioritet slovenskega predsedovanja Svetu Evropske unije je okrepiti dialog med podeželjem in mesti. To je bila tudi osrednja tema nedavnega srečanja kmetijskih ministrov. Predstavljamo glavne poudarke. Spoznali boste tudi načine, kako s posebnimi mrežami lahko zmanjšamo vpliv škodljivcev na pridelek. Gre za poseben projekt, od katerega si tudi strokovnjaki veliko obetajo. Mnogo manj pa si kmetovalci obetajo od rešitev, oziroma povračila škode, ki jo že vrsto let, še posebno pa v zadnjem času, povzročajo divji prašiči. Populacija se je namreč močno razmnožila in v gozdu primanjkuje hrane, zato prašiči prihajajo na polja.
Oddajo Od setve do žetve smo v celoti namenili vinogradniško-vinarskim tematikam. Najprej smo govorili o sodelovanju vinogradnikov in vinarjev; formalno povezani bodo med drugim oblikovali skupno razvojno strategijo vinogradniškega in vinarskega sektorja. In medtem ko na Primorskem že obirajo grozdje, se v vinorodnih deželah Podravje in Posavje trgatev šele dobro začenja. Tudi o tem smo govorili v oddaji, v njej pa je bilo govora tudi o prilagajanju vinogradništva na podnebne spremembe.
Če vas zanima, kako je s širjenjem nevarnega karantenskega rastlinskega virusa rjave grbančavosti plodov paradižnika, ki lahko naredi izjemno veliko škodo tudi na papriki, in kakšni so preventivni ukrepi za njegovo iztrebljenje, potem vas bo oddaja oziroma njen posnetek gotovo pritegnil k poslušanju. V Sloveniji se letos soočamo tudi s katastrofalno slabim pridelkom sadja. Jabolk bo celo do 90 % manj, kot jih je sicer. Na Banovini na Virštanju pa se lahko pohvalijo z na novo urejenim objektom kulturne dediščine, v katerem je našel prostor Center za promocijo vin, kulture in turizma.
Neveljaven email naslov