Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Delati zase. Pomagati svojim bližnjim, ko te rabijo. In predvsem, delati za druge. To so tri načela izjemno angažirane medgeneracijske povezovalke Natalije Planinc, predsednice piranskega društva Anbot. Iskrivi sogovornici nikoli ne zmanjka zamisli za spodbujanje sodelovanja, vseživljenjskega učenja in ohranjanja kulturne dediščine. Letos je za svoje vsestransko delovanje dobila najvišje priznanje piranske občine, Zlati grb, ki je le eno iz vrste priznanj za njeno neutrudno ustvarjalno delo tkanja socialnih vezi. Natalijo Planic, ki zase pravi, da je rojena pod srečno zvezdo, je v oddajo povabila Lea Širok.
473 epizod
Večer ima svojo moč. Sredino srečanje na frekvencah Radia Koper je dolgo eno uro. A mine kot bi trenil. Za to so krivi gostje, s katerimi se ob izbrani glasbi pogovarjajo novinarji.
Delati zase. Pomagati svojim bližnjim, ko te rabijo. In predvsem, delati za druge. To so tri načela izjemno angažirane medgeneracijske povezovalke Natalije Planinc, predsednice piranskega društva Anbot. Iskrivi sogovornici nikoli ne zmanjka zamisli za spodbujanje sodelovanja, vseživljenjskega učenja in ohranjanja kulturne dediščine. Letos je za svoje vsestransko delovanje dobila najvišje priznanje piranske občine, Zlati grb, ki je le eno iz vrste priznanj za njeno neutrudno ustvarjalno delo tkanja socialnih vezi. Natalijo Planic, ki zase pravi, da je rojena pod srečno zvezdo, je v oddajo povabila Lea Širok.
V oddaji Odprto za srečanja je naša gostja umetnostna zgodovinarka Nelida Nemec, po rodu iz BILJ. V svojem življenju je pripravila nešteto razstav, napisala veliko likovnih kritik, katalogov in monografij umetnikov, ki so zaznamovali naš prostor in čas. S svojo osebnostjo pa je ta čas zaznamovala tudi ona sama. V goste jo je povabila Nataša Benčič.
V oddaji Odprto za srečanja smo gostili akademika Cirila Zlobca, izjemno plodovitega pesnika, ki je v soboto, 4. julija, dopolnil 90 let. Srečanje s priljubljenim Primorcem smo pripravili v torek, 7. julija, v Kopru, tukaj pa lahko slišite posnetek. Oddajo vodi Neva Zajc.
V oddaji Odprto za srečanja Primož Čepar gosti dolgoletnega predsednika rokometnega kluba Jadran Hrpelje-Kozina, Miho Jezerška. Slednji je brkinsko-kraško občino zaznamoval tudi kot ravnatelj Osnovne šole Dragomirja Benčiča Brkina. Šola je vseskozi imela odlične učitelje športne vzgoje in tudi tu je iskati razlog za rokometno pravljico.
Pogovor z Mitjo Guštinom, profesorjem arheologije in ustanoviteljem Inštituta za dediščino v Piranu.
Miran Rustja, skladatelj, zborovodja, glasbeni pedagog, pesnik pisatelj, doma iz Brij na Vipavskem je februarja 2015 za ustvarjalno in organizacijsko delo v ljubiteljski kulturi prejel srebrno plaketo Javnega sklada RS za kulturne dejavnosti. Aprila pa sta pri založbi Jutro izšli dve novi knjigi: zbirka pesmi z naslovom Žejne violine in zbirka proznih del z naslovom Enoglasni očetov molk. Ob izboru zborovski pesmi v izvedbi komornega zbora Ipavska in mladinskega zbora OŠ Komen se z Miranom Rustjo pogovarja Tatjana Gregorič.
Boris Kobal, režiser, igralec, satirik, humorist. Od aprila tudi v.d. direktorja Centra za kulturo, šport in prireditve v Izoli. Zato smo ga v Noči knjige povabili v Mestno knjižnico Izola, kjer je bil že 77. gost prireditve Zanimivi Izolani, obenem pa smo prireditev posneli tudi za oddajo Odprto za srečanja. Z gostom se pogovarja novinarka Nataša Benčič
Kakor krogla po Evropi je naslov dokumentarnega filma o Antonu Ukmarju, ki je nastal v koprodukciji RTV Slovenija. 50 minutni film, režiserja in scenarista Maura Toninija, je posvečen življenju revolucionarja, italijansko-slovenskega partizana in političnega delavca Antona Ukmarja. Življenjska zgodba Antona Ukmarja pripada naši polpretekli zgodovini in še vedno vzbuja nasprotujoča si mnenja. Dokumentarni film osvetljuje njegovo zanimivo življenjsko pustolovščino in se s filmskim raziskovanjem ozre skozi črno-belo sliko osrednjega lika v filmu, ki je bil v očeh nekaterih junak, v očeh drugih pa terorist. Kdo je bil Anton Ukmar? O njem sta nam pripovedovala njegova hči Dunja Ukmar in zgodovinar Sandi Volk.
V oddaji Odprto za srečanja tokrat predvajamo posnetek okrogle mize, ki smo jo posneli v Sečovljah, in na kateri smo odprli vprašanje prihodnosti Sečoveljskih solin. Letošnji zapleti z mostom in odprtjem Muzeja solinarstva ter napoved prodaje Telekoma, ki je lastnik gospodarske družbe Soline, pri mnogih vzbujajo skrb za prihodnost krajinskega parka, v njem pa tudi muzeja solinarstva. Oba sta neprecenljiv del dediščine, ki je pomembna za ves slovenski prostor in jo je treba varovati, hkrati pa v ta prostor vključevati aktivnosti, primerne za današnji čas. Pogovor sta vodili novinarki Neva Zajc in Lea Širok, za ton pa sta poskrbela Igor Belcijan in Mitja Maršič.
Primorci in Primorke smo za osebnost leta lani izbrali tabornico. Tabornike pa smo povabili tudi na nocojšnje srečanje. Rod Soških mejašev iz Nove Gorice letos obeležuje 60 letnico delovanja. Pripravljajo niz zanimivih dogodkov - med njimi izid zbornika, v Čepovanu bodo odprli učni center, vse pa zaokrožili z Dnevom tabornikov na prostem. Starešino rodu Vojka Vičiča in načelnico Polono Podbersič gosti Ingrid Kašca Bucik.
Alenka Berlot Košiček je diplomirana socialna delavka, svetovalka za medosebne odnose,ki svoje nasvete ljudem v stiski piše tudi za časopise- za Ono in Ono Plus, recimo. To je rubrika, v kateri je nekoč svetoval njen pokojni mož, primarij psihiater dr. Marijan Košiček. Za časa svojega življenja je bil eden vodilnih strokovnjakov na področju partnerskih, medosebnih odnosov na področju nekdanje Jugoslavije. Alenka njegovo delo nadaljuje, saj se je učila pri njem. O odnosih, o lažeh-sebi in drugim, o življenju, ki ne prizanaša in je vendar čarobno, sta se v oddaji Odprto za srečanja pogovorjali gostja Alenka Berlot Košiček in novinarka, Nataša Benčič.
Življenjska zgodba Danila Škorje iz Črnotič, ki je v nedeljo praznoval spoštljiv 90-i jubilej, je tipična primorska zgodba. V šoli so fašisti prepovedali slovensko besedo, tako da je Danilo kot razigran fant bral knjige iz noninih skrinj. Še ne 18-letnega so ga fašisti na pustni večer odpeljali v posebne bataljone, saj so se bali, da bodo mladi fantje šli v partizane. Tako je Danilo zlom fašizma dočakal na jugu Italije in se ob obisku partizanske delegacije takoj pridružil prekomorcem ter z njimi osvobajal Vis, Hvar, Brač, Pelješac, vendar je nekaj mesecev kasneje obležal ranjen in nezavesten ob osvobajanju Mostarja. Sledilo je okrevanje na Hvaru, tako da ni okusil slasti zmagoslavnega vkorakanja v Trst. Domačim pa so povedali, da je padel, šele avgusta 1945 jih je presenetil ob vrnitvi, vendar se je kmalu odzval klicu, da bo poklicni vojak. Upokojil se je leta 1972 v Ljubljani, kjer živi in je zelo aktiven. Danila Škorjo je pred mikrofon povabil Franko Hmeljak, oddajo pa bomo seveda sklenili s primorsko himno
Sodelavke Raziskovalne postaje ZRC SAZU v Novi Gorici so v lanskem letu izdale kar nekaj knjig povezanih s primorskim prostorom. Na našem Radiu smo pred kratkim že predstavili knjigo Da ne bi pozabili. V njej so zbrane šege in navade ter kuharski recepti s Planine pri Ajdovščini. Danes bomo predstavili knjigo Kras in Brkini. Gre za drugi tovrstni turistični vodnik v Sloveniji, ki ga je pomagala urediti etnologinja Jasna Fakin Bajec. Na takšen način je bilo do sedaj predstavljeno le Prekmurje. Druga gostja bo prav tako etnologinja in sodelavka raziskovalne postaje ZRC SAZU v Novi Gorici, Špela Ledinek Lozej. Njena knjiga Od hiše do niše raziskuje razvoj kuhinj v Vipavski dolini. Ugotavlja, da je bila kuhinja nekoč in ostaja tudi danes, središče in srce doma. V Vipavski dolini pa so se tudi tehnološke spremembe najprej uvedle v kuhinji. Gostji je pred mikrofon povabila Nataša Uršič.
Gost v oddaji Odprto za srečanja je Franc Merkáč iz Šmihela nad Pliberkom na avstrijskem Koroškem. Po študiju psihologije in pedagogike na Univerzi v Salzburgu je bil vrsto let znanstveni sodelavec pri Slovenskem znanstvenem inštitutu v Celovcu. Zadnja leta se ukvarja z izdelavo lesenih objektov, slikanjem in pesnjenjem. Je avtor znanstvenih publikacij, pesniških zbirk, likovnih razstav, dokumentarnih filmov ter radijskih in televizijskih prispevkov. Je tudi oblikovalec spletnih strani in založnik. O vsem tem je pripovedoval Tanji Jakomin Kocjančič.
Mateja Benedetti je uspešna kostumografinja, Koprčanka po rodu. Živi hitro, ustvarjalno, njen opus zajema kostumografijo na gledališkem in opernem odru, televizijo in tudi modno pisto. Njena modna blagovna znamka Terra Urbana je v celoti iz ekoloških, organskih materialov. Na vsem kar počne in je bilo velikokrat nagrajeno z uglednimi nagradami, piše :"Made in Slovenija". Z Matejo Benedetti se pogovarja Nataša Benčič.
V oddaji Odprto za srečanja tokrat gostimo pesnico in pisateljico, literarno kritičarko, predavateljico in tudi zdraviteljico Vido Mokrin Pauer. Podpisuje se pod 18 pesniških zbirk, prevedenih v številne tuje jezike, dveh romanov, več kot sto recenzij sodobnega leposlovja. Pred nedavnim je izšla pesniška zbirka Poezija je Magija, ki jo spremlja tudi zgoščenka, na kateri sama bere svojo poezijo. Vida Mokrin Pauer nedvomno sodi izjemno plodovite in posebne ustvarjalke. K pogovoru jo je povabila Ingrid Kašca Bucik.
Gostja oddaje je doktorica Ana Toroš, predavateljica in raziskovalka na Univerzi v Novi Gorici. Ukvarja se predvsem s slovensko-italijanskimi literarnimi stiki, njena ljubezen pa je tudi pesnik Alojz Gradnik. Ana Toroš je tudi avtorica dveh monografij. Prva z naslovom Podoba Trsta in Tržaškega v prvi polovici 20. stoletja je izšla pri Založbi Univerze v Novi Gorici, druga, ki nosi ime O zemlja sladka, kamen, zrno, sok: Alojz Gradnik ter romanski in germanski svet pa pri Slovenski matici. Več o svojih delih in pisanju v pogovoru z Jano Samsa.
V tokratni oddaji Odprto za srečanja gostimo Boruta Jermana, ki stoji za številnimi umetniškimi, glasbenimi, kulturnimi in mladinskimi dogodki v Slovenski Istri. Bil je drugi mož Kina Otok, programsko je vodil glasbeni festival Jeff, sestavlja program izolskega art kina Odeon in kot ne-vladnik skrbi za številne projekte v okviru Kulturno izobraževalnega društva Pina. O tem, glasbi in zakaj si je za temo diplomske naloge izbral Edvarda Kardelja in samoupravljanje, se bo z njim pogovarjal Matej Rodela.
Gostimo Mojco Širok. Najprej novinarko, dolgoletno dopisnico RTV Slovenija iz Rima, sicer pa, lahko rečemo tudi pisateljico. Podpisuje se pod tri knjižna dela: o italijanski mafiji piše v knjigi Oblast brez obraza, o Silvu Berlusconiju v delu Zadnji rimski cesar - pred nedavnim pa je izšla knjiga Od Benedikta do Frančiška. O njenem poročevalskem, novinarskem raziskovalnem delu in o knjigah se z Mojco Širok, sicer novogoričanko, pogovarja Ingrid Kašca Bucik.
Zoran Knežević je kulturolog, glasbeni kritik in letošnji dobitnik nagrade Slovenskega knjižnega sejma za najboljši prvenec. Njegovo delo "Dvoživke umirajo dvakrat" skozi kratke zgodbe junakov razgalja pogosto prezrte izkušnje priseljenk in priseljencev iz nekdanjih jugoslovanskih republik. Pred skoraj dvajsetimi leti se je priselil v Slovenijo. V Vojvodini oziroma Srbiji se je zaradi takratnih družbenih razmer počutil kot tujec. Raje tujec v tuji državi, kot v svoji, pravi. In medtem ko se je kot priseljenec preživljal tudi z barvanjem ograj in deli v gradbeništvu, so se začele porajati zgodbe posameznikov in posameznic, ki jih je vsakodnevno srečeval. Začel je pisati. Najprej v maternem jeziku, sedaj pa piše v slovenščini. Z Zoranom Kneževićem se je pogovarjala Lea Širok.
V oddaji Odprto za srečanja smo gostili Zorana Kneževića - kulturologa, glasbenega kritika in letošnjega dobitnika nagrade Slovenskega knjižnega sejma za najboljši prvenec. Njegovo delo "Dvoživke umirajo dvakrat" skozi kratke zgodbe junakov slika pogosto prezrte izkušnje priseljenk in priseljencev iz nekdanjih jugoslovanskih republik. Tudi sam se je leta 1995 odločil, da zaradi takratnih družbenih in političnih razmer v Vojvodini, ko se je doma počutil kot tujec, odide v tujino. Izbral je Slovenijo. Več o svoji izkušnji priseljenca, ki danes literarno ustvarja v slovenskem jeziku, pa je povedal Lei Širok.
Neveljaven email naslov