Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Enzo Smrekar je direktor družbe Atlantic Droga Kolinska in predsednik Smučarske zveze Slovenije. Ti funkciji sta bili njegovi odskočni deski tudi za tujino. V hrvaški skupini Atlantic je podpredsednik uprave, v Mednarodni smučarski zvezi pa član predsedstva. Med 20-to in 21-to uro bo v oddaji Odprto za srečanja govoril o svoji karieri, pogledih na aktualna vprašanja in načrtih. Pred mikrofon ga je povabila Jasna Preskar.
473 epizod
Večer ima svojo moč. Sredino srečanje na frekvencah Radia Koper je dolgo eno uro. A mine kot bi trenil. Za to so krivi gostje, s katerimi se ob izbrani glasbi pogovarjajo novinarji.
Enzo Smrekar je direktor družbe Atlantic Droga Kolinska in predsednik Smučarske zveze Slovenije. Ti funkciji sta bili njegovi odskočni deski tudi za tujino. V hrvaški skupini Atlantic je podpredsednik uprave, v Mednarodni smučarski zvezi pa član predsedstva. Med 20-to in 21-to uro bo v oddaji Odprto za srečanja govoril o svoji karieri, pogledih na aktualna vprašanja in načrtih. Pred mikrofon ga je povabila Jasna Preskar.
Profesor doktor Gvido Bratina z novogoriške Univerze sodi med najprodornejše raziskovalce na področju organske elektronike, njegova ekipa iz Laboratorija za fiziko organskih snovi je med vodilnimi teami na tem področju v svetovnem merilu. S podelitvijo Preglove nagrade je odmeven sloves raziskovalca z najmanjše slovenske Univerze potrdilo tudi domače okolje, čeravno sta znanost in raziskovanje še vedno pastorka v slovenski državi. Tudi o tem in marsičem drugem se je s profesorjem Gvidom Bratino pogovarjala Zdenka Tomulić.
Leta 1948 je bilo v Novi Gorici ustanovljeno Društvo slepih in slabovidnih, ki je v sedemdesetih letih preraslo v eno najbolj dejavnih na severnoprimorskem. Tudi zato, ker se odpira v prostor in predstavlja pomemben povezovalni člen med nevladnimi organizacijami in celotnim lokalnim okoljem. 17 let društvo vodi Igor Miljavec, ki ga je v oddajo Odprto za srečanja povabila Ingrid Kašca Bucik.
V prvem tednu novega šolskega leta smo v oddajo povabili Damijano Gustinčič, ki je že 27 let ravnateljica OŠ dr. Bogomirja Magajne v Divači . Profesorica pedagogike in sociologije se zaveda, da je prav zgled tisto čarobno sredstvo, ki v šoli deluje. O šoli, učencih,starših a tudi o učnih načrtih, težkih šolskih torbah in vlogi učitelja, govori življenjsko . Z njo se pogovarja Nataša Benčič.
Konec druge svetovne vojne je bilo območje Julijske Krajine razdeljeno na dve coni. Primorci se težko pričakovanega miru niso dolgo veselili saj je oblast prevzela Zavezniška vojaška uprava. Ta, manj znani del zgodovine, je pred kratkim predstavila kulturna zgodovinarka iz Solkana, dr. Kaja Širok z razstavo Začasna Meja. Življenje in hrepenenje v coni A, ki je na ogled v Muzeju novejše zgodovine v Ljubljani. Goričani se tega obdobja spominjajo po prvem srečanju s čokolado, krofi, cigaretami in boogi voogijem. Nastalo je presenetljivo število porok med domačinkami in britanskimi ali ameriškimi vojaki. Cvetelo je tihotapljenje. Američani so namreč imeli v Čedadu tovarno Coca-Cole, tovarno sladoleda v Gorici, pivo pa v Pedaveni. Z direktorico Muzeja novejše zgodovine in avtorico razstave se je pogovarjala Nataša Uršič.
Oddajo Odprto za srečanja posvečamo nedavno preminulemu pesniku Cirilu Zlobcu. V njej bomo ponovili dokumentarno oddajo Ljubezen: svetlo sonce in tema, ki smo jo posneli pred 7 leti. Za uvod bosta o njem spregovorila Miran Košuta in Marko Kravos.
Gostili smo koprskega škofa Jurija Bizjaka. Svoj mandat je nastopil pred šestimi leti, že pred tem je bil pomožni škof in je razmere v škofiji dobro poznal. Zgodovinar in popotnik, ki je že več kot 70-krat bil v Sveti deželi, je znan po umirjenem in sproščenem značaju. Prepričan je, da se stvari v glavnem iztečejo tako, kot je prav. O pomenu Marije za slovenske vernike, o begunski krizi, sovražnem govoru, sprejemanju drugačnosti, sodelovanju z drugimi verskimi skupnostmi in še marsičem, se je z njim pogovarjal Andrej Šavko.
V goste smo povabili Sergija Pelhana, Novogoričana, po rodu iz Idrije, dolgoletnega direktorja Primorskega dramskega gledališča, danes SNG-ja. Veliko je pripomogel k njegovi rasti in razcvetu in sploh k razvoju kulture in kulturne infrastrukture na Goriškem. Za opravljene zgodovinske premike na polju kulture ga je Mestna občina Nova Gorica letos počastila z nagrado Franceta Bevka. O pisani paleti vlog, ki so zaznamovale njegovo življenje in o teži, ki jo ima zanj najnovejša nagrada, se je Sergij Pelhan pogovarjal z Zdenko Tomulič.
Živjenje Darije Mavrič Čeh in Jureta Čeha iz Kozine je že vrsto let tesno prepleteno s kitajsko kulturo in daoistično filozofijo. Jure in Darija sta namreč mojstra borilne veščine Wudangshan kungfu, za katero sta navdušila učence tako rekoč po vsej Sloveniji in v Zamejstvu. Poučujeta jo v Kopru, na Kozini, v Sežani, pa tudi v Ljubljani, Celju in Miljah. Kot poudarjata, s poučevanjem ustvarjata medkulturni most, predvsem pa učencem ponujata nova obzorja razmišljanja o življenju, kjer na prvem mestu ni tekmovanje z drugimi, temveč povezovanje in sodelovanje. Letos sta že šestič odpotovala na šolanje na gorovje Wudangshan na Kitajskem. Mi smo jih na njunem domu v Kozini ujeli tik pred potovanjem. Z njima se je - seveda ob zelenem čaju - pogovarjala Lea Širok.
V Kanalu ob Soči praznujejo letos 150-o obletnico ustanovitve Narodne čitalnice, ki je bila ena prvih na Primorskem. Njena posebnost je bilo prepletanje različnih jezikov, kultur in narodnosti. O vplivu čitalniškega gibanja v srednji Soški dolini in na Goriškem nasploh se bomo v tokratni oddaji Odprto za srečanja pogovarjali z zgodovinarjem mlajše generacije in raziskovalcem Robertom Devetakom iz Ročinja pri Kanalu. A ne samo o pestri in bogati društveni dejavnosti na Kanalskem pod Avstro-Ogrsko, z našim sogovornikom bomo spoznali tudi pomen dobrodelnosti v tistem času in slišali, kako so sprejeli nošnjo ženskih hlač na Goriškem. Pogovor z zgodovinarjem, raziskovalcem in asistentom na Filozofski fakulteti v Ljubljani Robertom Devetakom je pripravil Valter Pregelj.
Gostja tokratne oddaje je dramska in filmska igralka Marjuta Slamič - članica Slovenskega narodnega gledališča Nova Gorica. Številnim nagradam je letos dodala tudi nagrado Tantadruj za igralsko stvaritev - za dve vlogi pretekle sezone - kraljice Hekabe v Trojankah in Paškue v Barufah. Igralko, ki se je za ta poklic šolala v Londonu, je k pogovoru povabila Ingrid Kašca Bucik.
Igor Pison je tržaški Slovenec, režiser mlajše generacije, ki mu vrata odpira tudi tujina. Je pisatelj, v tej sezoni je deloval kot umetniški koordinator v Slovenskem stalnem gledališču v Trstu. To pristaniško mesto je njegov rojstni kraj, ki ga je med študijem za nekaj časa zapustil in nanj pogledal z drugačne perspektive. Kako je delati v slovenskem gledališču sredi Trsta? Kaj od gledališča hoče sodobna publika? Zakaj v času resničnostne televizije rabimo umetnost? To so le nekatera izmed vprašanj, ki jih je gostu postavila Ivana Zajc.
Izolanka Maša Plaznik je pred nekaj leti, ko je bistvu imela vse, kar bi morala imeti po družbenih prepričanjih, kljub temu pa se ni dobro počutila v svoji koži, podala na samostojno pot. Za seboj je pustila 10 let izkušenj v kadrovanju in vodenju zaposlenih ter postala intuitivna strokovna svetovalka. Zase pravi, da pozitivno gleda na življenje, da sprejema ljudi take, kot so, ob tem pa se vsak dan uči. Dolgoletne izkušnje, poznavanje različnih tehnik in lastne tehnike so osnova, na podlagi katerih v svojem Žarku sreče opravlja različne terapije, delavnice za osebno rast in za aktivacijo procesov delovanja telesa, sproščanja in odpravljanje stresa. Kaj jo je pripravilo do tega, da se je podala na tako pot, komu priporoča tovrstno terapijo in komu jo odsvetuje, je zaupala Aniti Urbančič.
Ines Bonutti je univerzitetno diplomirana arhitektka, ki se podpisuje pod številne projekte, med katerimi zagotovo izstopata ureditev Kulturnega doma v Bukovici in poslovilna vežica v Bukovici, ki je bila uvrščena med pet odprtih hiš Slovenije. Bonuttijeva sodi med tiste arhitekturne ustvarjalce, ki jim je zelo pomembno celostno dojemanje in oblikovanje prostora. je tudi predsednica Društva primorskih arhitektov. v Oddajo odprto za srečanja jo je povabila Ingrid Kašca Bucik.
Andrej Stare je eden najbolj razpoznavnih športnih komentatorjev, desetletja pa svoje novinarsko delo dobro združuje z zdravniško službo. Stare je znan kot odličen poznavalec nogometa, hokeja, atletike in smučarskih skokov, s svojo osnovno zdravniško profesijo pa se ukvarja v Dobrni. V prostorih srednješolskega centra v Sežani se je z gostom pogovarjal Primož Čepar
Vlada je Darka Muženiča nedavno ponovno imenovala za direktorja Urada za preprečevanje pranja denarja. To funkcijo bo opravljal še 5 let. Število prijav sumov o pranju denarja je na uradu vse več. Do sedaj so sodišča pravnomočno obsodila 77 oseb zaradi pranja denarja. Muženič meni, da bi lahko bila ta številka višja. Zakaj, boste slišali v intervjuju, ki ga je pripravila Tjaša Škamperle. Pogovarjala sta se tudi o nakazilih iransko - angleškega državljana v NLB, novih inšpekcijskih pooblastilih, ki jih je pridobil urad, vpisu dejanskih lastnikov podjetij ter o tem, kako je plačilo položnice za komunalne storitve na poštnem okencu lahko povezano s pranjem denarja
Naš gost bo Ljubljančan, ki živi v Vipavski dolini. Vili Resnik je že v mladih letih okusil moč slave v skupini Pop design, v kateri je pel od leta 1989 do 1995. Od takrat ima samostojno solistično kariero, v kateri je izdal šest albumov, bil je trikrat nominiran za glasbenega viktorja in v tem času je, s pesmijo Naj bogovi slišijo, zastopal tudi Slovenijo na pesem Evrovizije v Londonu. Z Vilijem Resnikom se je pogovarjala Smilja Baranja.
Tokrat gostimo podjetnika Marjana Batagelja. Enega najuglednejših slovenskih gospodarstvenikov, sicer predsednika upravnega odbora družbe Postojnska jama in predsednika Kluba slovenskih podjetnikov. Marjan Batagelj je sicer po izobrazbi profesor geografije in etnologije. Njegova politična barva je vijolična, pravi. Najbolj pa prezira povprečnost in površnost ter sovraži navade, ki so strup za ustvarjalnost. K pogovoru ga je povabila Ingrid Kašca Bucik.
Simona Semenič je uveljavljena slovenska dramatičarka, dramaturginja, režiserka, performerka in producentka. Večkratna Grumova nagrajenka velja za eno najizvirnejših gledaliških ustvarjalk svoje generacije. Dramska besedila leta 1975 rojene dramatičarke so prevedena v več kot deset jezikov in uprizorjena v različnih evropskih gledališčih ter ovenčana s številnimi priznanji. Tudi z najvišjim državnim, saj je letošnja nagrajenka Prešernovega sklada. Čeprav že dve desetletji živi v Ljubljani, jo izdaja ajdovsko narečje. Domov se rada vrača. Tudi zato, ker je blizu SNG Nova Gorica, s katerim občasno sodeluje. Pred kratkim je v Novi Gorici predstavila knjigo Me slišiš. Pred mikrofon jo je povabila Nataša Uršič.
Diplomirani pravnik Andrej Šifrer, je glasbeno pot začel leta 1977. Novembra lani je 40-letnico ustvarjanja zabeležil s projektom "40 let norosti". Šifrer je napisal več kot sto sedemdeset avtorskih pesmi, prodal je več kot pol milijona plošč. Zanimajo ga duhove vrednote in je raziskovalec Svetega pisma Stare zaveze. Slišali boste tudi stare in nove pesmi tega priljubljenega slovenskega kantavtorja, s katerim se pogovarja Smilja Baranja.
V oddaji gostimo tokrat Koprčanko Simono Bergoč, doktorico jezikoslovja in vodjo službe za slovenski jezik pri ministrstvu za kulturo RS. Pogovarjamo se o položaju jezika danes, o našem odnosu do slovenščine, o pouku v šolah in na univerzi in o tem, kako se z jezikovno politiko ukvarjajo na ministrstvu za kulturo.
Neveljaven email naslov