Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ime Marijana Drobeža je neločljivo povezano z novinarstvom oziroma je temu poslanstvu zavezano. Večino svoje novinarske kariere pred upokojitvijo v začetku 90-ih let prejšnjega stoletja je preživel v elektronskih medijih, predvsem s poročanjem za nacionalni radio in televizijo. Tako se ga marsikateri starejši poslušalec ali gledalec spomni kot dopisnika s kriznih žarišč v nekdanji Jugoslaviji, ko je na primer poročal s Kosova. Pa iz tržaškega zamejstva. Največ pa se je Marijan Drobež oglašal na radijskih valovih Radia Ljubljana, pozneje Radia Slovenija - kot dopisnik z Goriške. Tako tudi pred 30-imi leti, ko se je Slovenija osamosvajala in je bil prvi, ki je domačo in širšo javnost seznanil z vojaškim spopadom na tedanjem mednarodnem mejnem prehodu v Rožni Dolini. Spomini na to obdobje, novinarska strast in ljubezen, ki ju še vedno udejanja s pisanjem za zamejski tednik Novi glas, in pa častitljivi osebni jubilej, ko je pred kratkim dopolnil 90 let, so dovoljšnji razlogi, da smo Marijana Drobeža povabili pred naš mikrofon. Z njim se je pogovarjal njegov kolega in dober prijatelj Valter Pregelj.
473 epizod
Večer ima svojo moč. Sredino srečanje na frekvencah Radia Koper je dolgo eno uro. A mine kot bi trenil. Za to so krivi gostje, s katerimi se ob izbrani glasbi pogovarjajo novinarji.
Ime Marijana Drobeža je neločljivo povezano z novinarstvom oziroma je temu poslanstvu zavezano. Večino svoje novinarske kariere pred upokojitvijo v začetku 90-ih let prejšnjega stoletja je preživel v elektronskih medijih, predvsem s poročanjem za nacionalni radio in televizijo. Tako se ga marsikateri starejši poslušalec ali gledalec spomni kot dopisnika s kriznih žarišč v nekdanji Jugoslaviji, ko je na primer poročal s Kosova. Pa iz tržaškega zamejstva. Največ pa se je Marijan Drobež oglašal na radijskih valovih Radia Ljubljana, pozneje Radia Slovenija - kot dopisnik z Goriške. Tako tudi pred 30-imi leti, ko se je Slovenija osamosvajala in je bil prvi, ki je domačo in širšo javnost seznanil z vojaškim spopadom na tedanjem mednarodnem mejnem prehodu v Rožni Dolini. Spomini na to obdobje, novinarska strast in ljubezen, ki ju še vedno udejanja s pisanjem za zamejski tednik Novi glas, in pa častitljivi osebni jubilej, ko je pred kratkim dopolnil 90 let, so dovoljšnji razlogi, da smo Marijana Drobeža povabili pred naš mikrofon. Z njim se je pogovarjal njegov kolega in dober prijatelj Valter Pregelj.
Martina Marušič Kos je vodja službe za komuniciranje na Univerzi na Primorskem. A v pogovoru je razkrila tudi mnoge druge vloge. Martina je namreč tudi strastna bralka, ki se lahko pohvali z več kot 200 prebranimi knjigami letno, velika ljubiteljica peke, blogerka na pavzi, mama, rada tudi kaj sešije. Pravi, da ne izbira ciljev, ampak izzive. Z Anito Urbančič sta se dotaknili dopolnjenih dveh desetletij Univerze na Primorskem, sprememb na področju odnosov z javnostmi v zadnjem dobrem desetletju, pa tudi vsega, povezanega s knjižno skupnostjo, ki živi na Instagramu in katere aktivna članica je tokratna gostja.
Skupina ukrajinskih sirot je našla svoj novi dom v Slavini pri Postojni. Otroci zdaj hodijo v vrtec in šolo, končno živijo normalno in v miru. Maja 2022 so namreč morali oditi iz Ukrajine, saj je bilo zanje življenje v tamkajšnji sirotišnici, kjer so bivali, prenevarno. A kot kaže, se bodo v kratkem morali vrniti, čeprav tam še vedno divja vojna. To je pretreslo vse vpletene, ki so s skupnimi močmi poskrbeli, da imajo otroci vse, kar potrebujejo. Prisluhnite zgodbi, ki razkriva, kako otroci v Slavini živijo, hodijo v vrtec in šolo, kakšen je njihov vsakdan, kako pojejo in se smejejo. In seveda, kako srčno jim pomagajo prostovoljci ter vsi udeleženi. Koordinatorica projekta Cvetka Kernel je Urši Mravlje povedala, kaj se pravzaprav dogaja. Poklepetali sta o otrocih, o tem, kako je bilo, ko so prišli in kakšni so zdaj. Slišali boste smeh in tudi stisko, saj mikrofon prenese vse. Svoje vtise bodo delili z nami tudi vaščana, prostovoljca in vzgojiteljici. Otroci pa nam bodo s svojo razigranostjo in odprtostjo pokazali, da jim je pri nas lepo .
Tatjana Gregorič, dolgoletna novinarka in glasbena urednica na Radiu Koper, je v eter našega radia skoraj 40 let prinašala številne, predvsem glasbene zgodbe. V največje veselje in zadovoljstvo ji je bilo delo z mladimi ustvarjalci, ki jih, kot pravi, lahko še danes kadarkoli pokliče, čeprav so nekateri svetovno uveljavljeni glasbeniki. O tem in številnih drugih njenih projektih in pobudah, zaradi katerih je septembra lani prejela najvišjo nagrado Mestne občine Nova Gorice, nagrado Franceta Bevka za življenjsko delo, boste slišali v tokratni oddaji Odprto za srečanja, ki jo je pripravila Karin Zorn Čebokli.
Igralka in pisateljica Maja Gal Štromar, Koprčanka v Ljubljani, in Danijel Malalan, igralec in direktor Slovenskega stalnega gledališča v Trstu. MIDVA je nova večerna oddaja Radia Koper; prinaša pogovore z dvojicami, ki delujejo na različnih področjih – prijatelji, sodelavci, poslovni partnerji, zakonski partnerji, starši in otroci. Tokrat sta naša gosta igralka in igralec. Oba sta rada nastopala že kot otroka. Maja je namesto mikrofona imela kar krtačo, Danijel pa je rad pel. Njune poti do izobrazbe so bile različne. Maja je širila krila in se kot diplomirana romanistka odločila za študij na ugledni Mednarodni šoli Jacques Lecoq v Parizu, Danijel, iz domačih Trebč pri Trstu, je Ljubljano začel spoznavati šele kot študent prvega letnika dramske igre na AGRFT, sošolce pa zabaval z narečjem, ki ga niso razumeli. Oder imata oba enako rada. In oba sta na polju umetnosti svoje veje širila v vse smeri. Maja je igralka, pisateljica, gledališka pedagoginja, dramatesa in tudi mojstrica branja djotiša. Danijel je igralec, a tudi diplomiran ekonomist z magisterijem iz managementa umetnosti. Je umetniški koordinator in direktor Slovenskega stalnega gledališča v Trstu. Številne vloge povezujeta z lahkoto, kajti «… v življenju igramo različne vloge prav vsak dan ...«, povesta v oddaji, ki ju predstavlja kot umetnika in kot človeka. Z njima se je pogovarjala Nataša Benčič.
'Turizem smo ljudje' je slogan legendarne kampanje za promocijo turizma v Sloveniji iz osemdesetih let minulega stoletja. Vodniki in vodnice so osebe, ki so lahko prvi in zadnji stik turistov z našo državo. Z eno bolj dejavnih lokalnih turističnih vodnic v slovenski Istri, Ireno Pahor, se bo v oddaji Odprto za srečanja pogovarjala Tjaša Škamperle.
Razvoj zavesti je bil do sedaj prepuščen stihiji, v prihodnje pa bi lahko bil voden - za vse, ki bi to hoteli. Tako pravi v razširjeni in dopolnjeni izdaji svoje zajetne knjige Razvoj zavesti David Cigoj iz Mirna na Goriškem. Na njegovi spletni strani lahko preberemo, da je novinar, raziskovalec in turistični vodnik. In tudi, da je pred trinajstimi leti med mirno vožnjo nedaleč od kamnitih balvanov Stonehengea v Angliji po približno petnajstih minutah kontemplacije ugledal jasen vzorec človeškega razvoja. Šlo je za neke vrste razsvetljenje ali natančneje uvid, je prepričan. Da bi ta preblisk bolje razumel in raziskal se je odločil za doktorski študij sociologije, pri čemer ga zanima predvsem relacija med družbenim in psihološkim razvojem posameznika. Nujno je, da se naša zavest začne hitro razvijati, kajti težave se nam tako hitro kopičijo, da jih ne utegnemo reševati z obstoječo zavestjo in moramo napredovati, opozarja David Cigoj. Kako, pa bo skozi pogovor poskušal izvedeti Valter Pregelj.
V oddajii Midva predstavljamo človeške dvoiine vseh vrst, ne le sorodstvene ali partnerske. Spoznali smo že mamo in sina, zdravnico in pacientko, očeta in sina in zdaj je čas za ženo in moža. Predstavljamo prvi par Slovenije, našo predsednico, dr. Natašo Pirc Musar in njenega soproga, dr. Aleš Musarja. Odprla sta nam vrata v svoj svet. Z njima se pogovarja Nataša Benčič.
V oddaji Odprto za srečanja predstavljamo zdravnico Ireno Lovšin, pediatrinjo iz izolske bolnišnice, ki jo poznamo tudi kot navdušeno glasbenico, dolgoletno violinistko v Obalnem komornem orkestru, ki letos zaokroža svojih 40 let delovanja. Z njo se je pogovarjala Janja Lešnik:
Letošnji novinarski festival Naprej, ki ga pripravlja Društvo novinarjev Slovenije, se je ustavil tudi v Kopru. Med drugim smo se le lučaj od sosednjega Trsta, pogovarjal o manjšini in večini, pa o domovini in njenem odnosu do slovenskih narodnih skupnosti v sosednjih državah. S sogovorkama - novinarko in urednico na Primorskem dnevniku, predsednico Slovenskega kluba in aktivno članico v Enotnem novinarskem sindikatu FNSI Poljanko Dolhar in dopisnico iz zamejstva Radio televizije Slovenija Špelo Lenardič - se je Barbara Kampos med drugim pogovarjala o razlogih, zakaj se še vedno čudimo, da v Trstu in Gorici govorijo tudi slovensko, pa o vlogi medijev na eni in drugi strani nekdanje meje.
Patrik Greblo je svojo medijsko kariero začel na Radiu Koper, v slovenskem in italijanskem programu. Art De Rosa, novinar, radijski in televizijski voditelj, kantavtor ter tekstopisec in avtor mnogih pesmi za Loredano Berte, Ivana Grazianija in Heather Parisi, je Patriku omogočil izid njegove prve vilinke. Po študiju v Ameriki je njegova razgibana kariera le še strmo rasla. Z dirigentom Simfoničnega orkestra in Big Banda RTV Slovenija se je pogovarjala Loredana Vergan.
Pod okriljem oddaje Odprto za srečanja vas enkrat mesečno povabimo k poslušanju oddaje Midva, ki predstavlja različne oblike dvojin. Tokrat je Nataša Benčič v goste povabila pomorščaka in pisatelja Goga Vukšića, ki nas je leta 2020 navdušil s svojim literarnim prvencem Norci pomorci in njegovega sina, glasbenika - raperja Andreja Bučarja, ki ga poznamo pod imenim Drill. Vabljeni k poslušanju.
Že od časov študija na ljubljanski Akademiji za likovno umetnost se ukvarja s slikarstvom, grafiko, risbo, ilustracijo, oblikovanjem, pedagogiko, mentorstvom in organiziranjem izobraževalnih delavnic in dogodkov. Sodeloval je pri ustanavljanju društvene galerije Insula v Izoli in likovne gimnazije v Kopru. Šestnajst let je bil vodja projekta Kaverljag kot edine tovrstne manifestacije z mednarodno udeležbo profesorjev in študentov; njegov atelje v tem istrskem zaselku sredi bujne narave nad dolino Dragonje je zapisan kot prizorišče edinstvenih izobraževalnih taborov s poudarkom na aktualnih vsebinah, zlasti ekologiji, uporabnosti izdelkov ter povezovanju in sinergiji likovne umetnosti in različnih znanstvenih ved. Z njim se je pogovarjala Neva Zajc.
Pod okriljem sredine oddaje Odprto za srečanja je enkrat mesečno na vrsti oddaja Midva, ki jo pripravlja Nataša Benčič. V goste vabi različne oblike človeških dvoijin - starševske, partnerske, službene, prijateljske ... tokrat beseda teče o odnosu med pacientom in zdravnikom, gostji oddaje pa sta Jadranka Vrh Jermančič, upokojena zdravnica, dolgoletna predstojnica in vodja oddelka patologije in citologije v Splošni bolnici Izola in dolgoletna prostovoljka onkološkim bolnikom ter Osebnost Primorske leta 2011 in Darja Rojec, ki je dvakrat prebolela raka dojke, zdaj pa že peto leto vodi obalno kraško sekcijo Združenja Europa Donna, o svoji zgodbi in nasvetih bolnikom pa je napisala pet knjig.
Večer ima svojo moč. Sredino srečanje na frekvencah Radia Koper je dolgo eno uro. A mine kot bi trenil. Za to so krivi gostje, s katerimi se ob izbrani glasbi pogovarjajo novinarji.
Igralca Rafaela Vončino smo pred dobrimi desetletjem spremljali na gledališkem odru, v filmu, na televiziji. Vsepovsod ga je bilo polno. Življenje pa mu je kasneje postavilo preizkušnje, ki se jim ni znal najbolje upreti. Zadnjih deset let ga sicer vidimo tudi na različnih odrih, vendar predvsem kot interpreta Kosovelove poezije. Danes dela na sežanski obrtni zbornici, še vedno sicer ustvarja, predvsem modelira železnice in se trudi, da bi življenje postavil na stabilne tirnice.
Tokratnega gosta Oddaje odprto za srečanja nekateri poznajo kot zdravnika v ambulanti za bolezni ščitnice in diabetes v novogoriškem zdravstvenem domu. Drugi kot vrhunskega parašportnika, ki se je v karieri lotil več različnih športov. Dejan Fabčič iz Hrašč pri Podnanosu je predan zdravnik, kar so prepoznali tudi pacienti. Letos so mu podelili naziv Moj diabetolog. Prav tako vztrajen in trmast je v športu. Prihodnje leto ga čaka že četrti nastop na paraolimpijskih igrah v Parizu, drugi v lokostrelstvu. Veliko mu pomeni družina, ki ga neomajno podpira, rad pa tudi poje, saj je član Komornega zbora Ipavska. Na klepet ga je povabila Karin Zorn Čebokli.
Oddaja Midva bo enkrat mesečno v goste vabila dvojice, različne oblike dvojin - starševske, partnerske, prijateljske, službene...kajti vsak odnos se začne med "ti in jaz" in skupaj sva "midva". Zgodbo pa začneta pisati mati in otrok, zato sta prva gosta Nataše Benčič, ki bo oblikovala niz oddaj - mati in sin - dr. Nelida Nemec, umetnostna zgodovinarka in Matjaž Nemec, evropski poslanec.
Sandi Curk je poveljnik regijskega centra Civilne zaščite za Notranjsko, humanitarec in prostovoljec. Posredoval in sodeloval je v številnih intervencijah po naravnih ali drugih nesrečah, ki so prizadele bližnje in tudi daljne kraje ter njihove prebivalce. Njegove pomoči so bili v prvi polovici 90. let deležni begunci iz Bosne in Hercegovine in s Kosova. Pomagal je soobčanom, ko jih je leta 2014 prizadel žled, in ljudem, ki jim je voda zalila ali odnesla dom v kateri od številnih poplav. Curk pravi, da ne more stati ob strani, če vidi, da kdo trpi in je v stiski, ker mu je veter odnesel streho nad glavo, plaz zasul hišo ali ogenj uničil dom. Če lahko pomaga, to tudi stori! Na pomoč je tako priskočil tudi ukrajinskim beguncem in sirotam, za kar mu je Evropski parlament podelil nagrado državljan Evrope 2023, ki jo bo prejel 13. oktobra. O nagradi, skrbi za sočloveka in številnih posredovanjih ob naravnih nesrečah se bo s Sandijem Curkom pogovarjala Jasna Preskar.
Nova Gorica od nekdaj velja za mesto mladih in skupaj z mladim mestom so rasli tudi organizirana skrb za varstvo, vzgojo in prostočasne dejavnosti mladine, različne humanitarne akcije, redni programi letovanj in pomoč družinam v stiski. Vse te aktivnosti Medobčinsko društvo prijateljev mladine za Goriško neguje že 70 let. Iva Devetak s sodelavkami skrbi, da je urnik dejavnosti za otroke in mlade vedno pester. Čeprav je upokojena že vrsto let, še vedno vsak dan pride v pisarno. Zanimive utrinke in dogodke, ki so se nabrali v desetletjih novogoriške Zveze prijateljev mladine, bosta nizala Iva Devetak in Boštjan Simčič.
Gost tokratne oddaje Odprto za srečanja neprestano nekaj popravlja, obnavlja. Starim predmetom vdihuje življenje ali pa skrbi, da ne propadajo naprej. Aleš Jelinčič je svoj hobi spremenil v poklic in postal konzervator v Muzeju novejše in sodobne zgodovine Slovenije. V njegovi delavnici se je med drugim znašel znameniti nemški šifrirni stroj enigma, ki so ga pred desetletji našli pod morsko gladino ob obali Istre in je sedaj na ogled v pivškem Parku vojaške zgodovine. Je velik ljubitelj starih italijanskih koles, sprošča pa se z obiski odlagališč odpadkov, je povedal v pogovoru z Matejo Rolih Maglica.
Neveljaven email naslov