Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V maju praznuje tudi pesnik Marko Kravos. Letos je še veliko bolj slovesno, saj slavi 80-ti življenjski jubilej. Doma je na Tržaškem, od nekdaj je močno povezan z morjem in sredozemsko pokrajino, ki sta našla prostor tudi v njegovi poeziji. Dejaven je tudi kot prevajalec, ki spretno plete vezi, posebej med pesniki slovenskega in italijanskega jezika. Kot dolgoletni urednik Založništva tržaškega tiska pa se lahko pohvali z več kot tisoč izidi, ki so pomembno premoščali kulturne razdalje med matično domovino in zamejstvom, a tudi med književnostima večine in manjšine. Kravosa, ki se je rodil v času jezikovne in kulturne diskriminacije, so knjige očarale že v otroštvu in ga v dobi odraščanja zaznamovale za vse življenje. Ves čas je bil človek dialoga in sodelovanja, avtor vrste pobud in pretokov ob zahodni meji, veliko energije pa je namenil tudi sodelovanju v številnih književnih organizacijah.
476 epizod
Večer ima svojo moč. Sredino srečanje na frekvencah Radia Koper je dolgo eno uro. A mine kot bi trenil. Za to so krivi gostje, s katerimi se ob izbrani glasbi pogovarjajo novinarji.
V maju praznuje tudi pesnik Marko Kravos. Letos je še veliko bolj slovesno, saj slavi 80-ti življenjski jubilej. Doma je na Tržaškem, od nekdaj je močno povezan z morjem in sredozemsko pokrajino, ki sta našla prostor tudi v njegovi poeziji. Dejaven je tudi kot prevajalec, ki spretno plete vezi, posebej med pesniki slovenskega in italijanskega jezika. Kot dolgoletni urednik Založništva tržaškega tiska pa se lahko pohvali z več kot tisoč izidi, ki so pomembno premoščali kulturne razdalje med matično domovino in zamejstvom, a tudi med književnostima večine in manjšine. Kravosa, ki se je rodil v času jezikovne in kulturne diskriminacije, so knjige očarale že v otroštvu in ga v dobi odraščanja zaznamovale za vse življenje. Ves čas je bil človek dialoga in sodelovanja, avtor vrste pobud in pretokov ob zahodni meji, veliko energije pa je namenil tudi sodelovanju v številnih književnih organizacijah.
Gost oddaje je Zlatan Čok, prvi predsednik Zveze pomorsko prometnih agencij Slovenije. Koprčan, rojen v Beogradu, kamor sta ste pred fašizmom zatekla starša, tržaška Slovenca. Pomorski agent, ki je v času osamosvojitve ustanovil svojo pomorsko agencijo. Videl je, kako sta zrasla koprsko pristanišče in Žusterna. Pogovarjali smo se tudi o njegovi službi v Romuniji, kjer so ga imeli za tajnega agenta.
V oddaji Odprto za srečanja gostimo novogoriškega fotografa Davida Verliča. Na svoji kreativni poti se je preizkusil tudi kot urednik oddaj na lokalni televiziji, ustvarjal je različne dokumentarne in reportažne filme, je ustanovitelj kulturnega društva Klub Zagon in član Društva humanistov Goriške. David Verlič je bil tudi pobudnik zelo odmevnega projekta Ljudje Nove Gorice/Humans of Nova Gorica, kjer so skozi zgodbe in fotografije na različne načine predstavljeni prebivalci mesta. Njegove fotografije pišejo različne zgodbe goriškega prostora in zato je iztočnic za zanimiv pogovor dovolj. Z Davidom Verličem se bo pogovarjal Boštjan Simčič.
V oddaji Odprto za srečanja gostimo tokrat prof. dr. Jadrana Lenarčiča, znanstvenika in direktorja Inštituta Jožef Štefan. Lenarčič, doma iz Kopra, se je uveljavil kot razsikovalec na področju robotike, o čemer tudi predava doma in na tujem, hkrati pa vodi velik reziskovalni tim na najpomembnejšem raziskovalnem inštitutu v državi. Kljub znanstvenemu delu pa se ni odpovedal slikanju. Pri obojem prisega na navdih, ki ga, kot pravi, tudi najbolj opredeljuje.
Gostja oddaje Odprto za srečanja je Nina Ukmar, direktorica Kosovelovega doma Sežana in predsednica Arti kino mreže Slovenija. Z njo se je o filmski vzgoji, motiviranju mladine, Srečku Kosovelu in spodbujanju kreativnih ustvarjalcev pogovarjala Tjaša Škamperle.
V oddaji Odprto za srečanja gostimo novinarko, dolgoletno dopisnico Radia in Televizije Slovenija iz zamejstva, Mirjam Muženič. Zadnjih 27 let je v slovenski prostor prinašala novice o življenju rojakov v Italiji. Od Kanalske doline preko Rezije in Benečije, do Goriške, Tržiča in Trsta. Takorekoč ni bilo kraja in skorajda ne dogodka, ki ga ne bi zabeležila z mikrofonom in kamero. Leto 2020 bo za Mirjam Muženič po 40-ih letih novinarskega dela, povsem drugačno in polno novih izzivov.
Olimpionik Miro Cerar je nedavno praznoval 80-o obletnico, ob tej priložnosti se je spomnil vseh svojih največjih uspehov. V oddaji Odprto za srečanja se je s Primožem Čeparjem pogovarjal tudi o stvareh, ki so zaznamovale njegovo življensko pot.
Oddajo Odprto za srečanja tokrat posvečamo pisatelju Milanu Rakovcu ob njegovi nedavni osemdesetletnici. Z javnim pogovorom jo je 17. decembra 2019 obeležil tudi v Kopru. Hrvaški pisatelj, doma iz Istre, ne velja le za vodjo Foruma Tomizza, marveč tudi za človeka, za katerega so meje poseben izziv, čeprav jim pravi, da so tudi prekletstvo. Pogovor je pripravila Neva Zajc.
Na Goriškem, Primorskem in tudi v širšem slovenskem prostoru najbrž ni športnika ali športnega navdušenca, ki ne bi že slišal za Vojka Orla ali ga tudi osebno poznal. Namreč, generacije mladih je vrsto let poučeval telesno vzgojo na Tehniškem šolskem centru v Novi Gorici, tiste bolj zavzete za kraljico športov oziroma atletiko pa tudi treniral in vzgajal v novogoriškem atletskem klubu. Po upokojitvi je Vojko Orel svojo ljubezen do športa in nasploh športnega dogajanja na Goriškem začel popisovati v tiskanih izdajah. Trem publikacijam - ob 50-letnici Atletskega kluba Gorica, o dosežkih atletov in atletinj ega kluba in zborniku o novogoriškem Športnem parku - je dodal še najnovejšo monografijo o nogometu v Šempetru pri Gorici med leti 1945 in 1963. In prav to je bilo tudi izhodišče pogovoru, ki ga je novinar Valter Pregelj pripravil z avtorjem te publikacije Vojkom Orlom.
Oddajo Odprto za srečanja tokrat posvečamo pisatelju Marjanu Tomšiču ob njegovi 80-letnici. Ob jubileju so mu Mestna občina Koper, Kulturni klub in Knjižnica Anakaran pripravili dva pogovorna večera. Na teh so nastali posnetki,v katerih se prijatelji, kolegi, književniki in njegovi učenci spominjajo številnih srečanj s pisateljem, ki je odkrival Istro in jo postavil na slovenski literarni zemljevid. Oddajo je pripravila Neva Zajc.
Kinologinja Maja Golob je sodnica in vzrediteljica sibirskih haskijev. Letos je imela prvo leglo delovne pasme bloodhoundov, ameriške linije, ki jih uporabljajo šerifi pri iskanju kriminalcev. Maja je inštruktorica mantrailinga. V Ameriki se je s psom usposabljala tudi za iskanje trupel. Prva na svetu je pse natrenirala za zaznavanje glutena in morskih sadežev v hrani. Razpeta med Ameriko in Slovenijo vzgaja pse pomočnike za invalide, slabovidne in slepe.
Oddajo Odprto za srečanja tokrat posvečamo pisatelju Marjanu Tomšiču ob njegovi 80-letnici. Ob jubileju so mu Mestna občina Koper, Kulturni klub in Knjižnica Ankaran pripravili dva pogovorna večera. Na teh so nastali posnetki, v katerih se prijatelji, kolegi, književniki in njegovi učenci, pa tudi bralci, spominjajo številnih srečanj s pisateljem, ki je odkrival Istro in jo postavil na slovenski literarni zemljevid.
Gregor Božič je režiser in soscenarist celovečerca Zgodbe iz kostanjevih gozdov, ki je na Festivalu slovenskega filma prejel rekordnih 11 vesen. V pogovoru govori o stvareh, ki jih ima rad: starih vaseh v Goriških brdih, Benečiji, starih sadnih sortah, kostanjih ... Kritično prečeše slovensko filmsko sceno in študij režije v Sloveniji. V etru se je družil z Ivano Zajc.
Gost tokratne oddaje odprto za srečanja je dramski igralec, sicer prvak Slovenskega narodnega gledališča Nova Gorica Radoš Bolčina. Tri desetletja že pomembno sooblikuje program gledališča. Ob tem pa se je podpisal tudi pod številne režije predstav ljubiteljskih dramskih skupin in odmevne proslave in kulturne prireditve. Mestna občina Nova Gorica mu je letos podelila najvišje priznanje za dosežke na področju kulture- Nagrado Franceta Bevka. V goste je Radoša Bolčino povabila Ingrid Kašca Bucik.
Dare Kaurič v svoji dolgi glasbeni karieri potuje po različnih glasbenih zvrsteh. V tem je pravi umetnik. Med tem je izdal tudi knjigo Z besedami in prsti, v kateri zasledimo nekatere še neobjavljene tekste, ki jih bo mogoče kdaj tudi uglasbil. Na letošnji Slovenski Popevki je spet presenetil z zasedbo New Swing kvartet. Z Loredano Vergan se bosta v oddaji Odprto za srečanja pogovarjala o tudi o njegovih nekoč sanjah, danes pa realnih željah, o tem, s katerim tujim glasbenikom želi sodelovati.
Boris Cavazza, igralec in režiser je letos praznoval 80-življenjski jubilej. Ob tej priložnosti so se mu junija poklonili tudi v Kopru, ko je Primorski poletni festival pripravil pogovorni večer. Cavazza je pred 25 leti režiral prvo festivalsko produkcijo, Fojevo Naključno smrt nekega anarhista, kasneje pa še uspešnico Bužec on, bušca jaz.
V oddaji Odprto za srečanja srečujemo zJadranko Šturm Kocjan, Primorko iz Kopra, nazadnje našo veleposlanico v Buenos Airesu v Argentini. Povsod je pustila je sled. In zdaj se je vrnila v domači Koper. Prišel je nov življenjski čas. Čas za burjo, odprt pogled na morje in brezmejnost, ki jo nudi. Brezmejnost, ki jo ima rada. Z gostjo se pogovarja Nataša Benčič.
V oddaji Odprto za srečanja pred praznikom vrnitve Primorske k matični domovini gostimo Pio Cah, dolgoletno dirigentko tržaškega partizanskega pevskega zbora Pinko Tomažič. Gre za največji slovenski partizanski pevski zbor, ki se med drugim ponaša s sodobnimi rockovskimi priredbami. Njegova energična zborovodkinja se je srečala z Ivano Zajc.
Ob 40-letnici OŠ Antona Ukmarja je letos nastal dokumentarec z naslovom Življenje pod modro streho. Projekta se je lotila Gabrijela Dolinšek, ki je bila ravnateljica na šoli zadnjih 14 let. Pred tem je poučevala geografijo. Na šoli so izpeljali veliko raziskovalnih nalog povezanih z istrskim podeželjem, evropskih projektov, v zadnjih štirih desetletjih pa so bili deležni tudi sprememb šolskega sistema.
V oddajo Odprto za srečanja tokrat prihaja Urška Košir iz Kort nad Izolo. Študirala je na ameriški univerzi Yale, doktorat iz eksperimentalne psihologije opravlja na Oxfordu, zdaj se kot raziskovalka ukvarja s psihoonkologijo. Potrebe mladih pri prebolevanju raka so drugačne kot pri odraslih, izpostavlja. To niso pokazale zgolj študije. Tudi sama se je pri 22-ih letih soočila s to diagnozo, ki ji je odvzela dve takrat najpomembnejši stvari: jadranje in študij. Pogovor z Urško Košir bo tak, kot je njena zgodba: brez pomilovanja in z odprto glavo za vse odtenke, ki jih taka izkušnja prinaša. K poslušanju vabi Mateja Brežan.
Neveljaven email naslov