Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Sandi Curk je poveljnik regijskega centra Civilne zaščite za Notranjsko, humanitarec in prostovoljec. Posredoval in sodeloval je v številnih intervencijah po naravnih ali drugih nesrečah, ki so prizadele bližnje in tudi daljne kraje ter njihove prebivalce. Njegove pomoči so bili v prvi polovici 90. let deležni begunci iz Bosne in Hercegovine in s Kosova. Pomagal je soobčanom, ko jih je leta 2014 prizadel žled, in ljudem, ki jim je voda zalila ali odnesla dom v kateri od številnih poplav. Curk pravi, da ne more stati ob strani, če vidi, da kdo trpi in je v stiski, ker mu je veter odnesel streho nad glavo, plaz zasul hišo ali ogenj uničil dom. Če lahko pomaga, to tudi stori! Na pomoč je tako priskočil tudi ukrajinskim beguncem in sirotam, za kar mu je Evropski parlament podelil nagrado državljan Evrope 2023, ki jo bo prejel 13. oktobra. O nagradi, skrbi za sočloveka in številnih posredovanjih ob naravnih nesrečah se bo s Sandijem Curkom pogovarjala Jasna Preskar.
475 epizod
Večer ima svojo moč. Sredino srečanje na frekvencah Radia Koper je dolgo eno uro. A mine kot bi trenil. Za to so krivi gostje, s katerimi se ob izbrani glasbi pogovarjajo novinarji.
Sandi Curk je poveljnik regijskega centra Civilne zaščite za Notranjsko, humanitarec in prostovoljec. Posredoval in sodeloval je v številnih intervencijah po naravnih ali drugih nesrečah, ki so prizadele bližnje in tudi daljne kraje ter njihove prebivalce. Njegove pomoči so bili v prvi polovici 90. let deležni begunci iz Bosne in Hercegovine in s Kosova. Pomagal je soobčanom, ko jih je leta 2014 prizadel žled, in ljudem, ki jim je voda zalila ali odnesla dom v kateri od številnih poplav. Curk pravi, da ne more stati ob strani, če vidi, da kdo trpi in je v stiski, ker mu je veter odnesel streho nad glavo, plaz zasul hišo ali ogenj uničil dom. Če lahko pomaga, to tudi stori! Na pomoč je tako priskočil tudi ukrajinskim beguncem in sirotam, za kar mu je Evropski parlament podelil nagrado državljan Evrope 2023, ki jo bo prejel 13. oktobra. O nagradi, skrbi za sočloveka in številnih posredovanjih ob naravnih nesrečah se bo s Sandijem Curkom pogovarjala Jasna Preskar.
V oddajo Odprto za srečanja smo tokrat povabili Andreja Sovinca, ki je bil še do nedavnega vodja Krajinskega parka Sečoveljske soline. V desetletju in pol mu je vtisnil opazen in neizbrisen pečat. Vnet zagovornik varstva narave in ornitolog med sprehodi posluša ptice, doma ali na poti v avtu pa ga spremlja punck rock. Je priljubljen predavatelj na primorski univerzi, pa tudi v Celovcu, obenem pa se v okviru Svetovne zveze za ohranitev narave dejavno ukvarja z upravljanjem zavarovanih območij. Z Andrejem Sovincem se je pogovarjala Lea Širok.
Nevidna ne bo, neslišna prav tako ne, še manj bo, kot pravi sama »farsa za naivneže ali fikus v dnevni sobi nacionalke«. O tem priča njena dolgoletna novinarska in uredniška pot od mlajše dežurne, do predane novinarke, dopisnice iz Zagreba, urednice pomembnih oddaj in velikih projektov. Vselej radovedne, pokončne, s spoštovanjem do standardov in resnice. Spoznajmo jo skupaj v oddaji Odprto za srečanja, v goste jo je povabila Nataša Benčič.
Gostja tokratne oddaje Odprto za srečanja bo mlada, a že uveljavljena raziskovalka, doktorica Suzana Todorović. Po izobrazbi je italijanistka in sociologinja kulture. Diplomirala je na ljubljanski Filozofski fakulteti in sodelovala že pri več znanstvenih konferencah doma in v tujini. Suzano privlačijo predvsem narečja - raziskovalno se ukvarja s slovenskim istrskim narečjem, istrobeneškim narečjem in romansko etimologijo. Pred časom je izdala še eno monografijo z naslovom Šavrinka in tako obogatila svoje knjižne zapise o narečju Obale in zaledja. S Suzano Todorović se bo pogovarjala Jana SamsA.
V ponedeljek smo na jubilejni - 20ti prireditvi nagradili gospodarstvenike Primorske. V treh osrednjih medijskih hišah smo tudi letos izbrali gospodarstvenike in podjetnike, ki so lani izstopali in se dokazovali v ožjem ali širšem prostoru, v odnosu do okolja in zaposlenih, v primerjavi s konkurenti ali preteklim poslovanjem ter v inovativnosti. Na prireditvi v novogoriškem Hit-u pa smo z gosti govorili tudi o turizmu, panogi, ki v BDP letno prinese 13 odstotkov in ki je lani zabeležila rekorde. 11 milijonov nočitev je lani zabeležil statistični urad - to je 9 odstotokov več prihodov turistov in 8 odstotkov več prenočitev kot leto prej. A številke ne povedo vsega. O izzivih turizma pri nas v pogovoru z gosti, ki ga je vodila Tjaša Škamperle.
Z oddajo Odprto za srečanja smo tokrat gostovali v Desklah, kjer smo v sodelovanju z društvom Eko Anhovo 14. februarja izvedli javno radijsko oddajo o okoljevarstvenih vidikih nadaljnje uporabe alternativnih goriv oziroma odpadkov za proizvodnjo cementa v Salonitu Anhovo. Na vprašanja zaskrbljenih krajanov so sodelujoči strokovnjaki med drugim jasno odgovorili, da prostor, ki je že tako močno zaznamovan zaradi proizvodnje azbesta v preteklosti, ne prenese dodatnih okoljskih obremenitev. V oddaji Odprto za srečanja predvajamo posnetek pogovora, ki ga je vodila Lea Širok.
Igor Malalan je tisti človek, ki ga takoj povežemo s smehom, z glasbo, s športom in pustom. Ko rečemo TV Poper, se nam pred očmi prikaže Super Malalan. Bil je čas, ko v zamejstvu skorajda ni bilo »šagre«, na kateri ne bi za zabavo in ples poskrbela skupina Happy Day , v kateri prepeva. Svoj čas je bil razpoznavni glas Radia Opčine, zdaj je že skorajda legendarni urednik in voditelj oddaje, ki ima svojo težo - oddaje Športel na Televiziji Koper, v kateri spremlja športno dogajanje med Slovenci v Italiji. V dneh okoli pusta pa ima Igor Malalan prav posebno vlogo - je predsednik Organizacijskega odbora Kraškega pusta. V dneh, ko sta na Opčinah že zavladala kraljica in kralj jubilejnega, 50. Kraškega pusta, si je Igor Malalan vzel nekaj časa tudi za nas. Pred mikrofon ga je povabila Barbara Kampos.
Akademski slikar iz Kopra Tomo Vran ob 70. življenjskem jubileju razstavlja svoja zgodnja in zadnja dela v Galeriji Meduza ter v palači Gravisi v Kopru. Njegovo umetniško pot so zaznamovali abstraktna slika, obilje barv, posebej modre, in vrsta uglednih funkcij v svetu umetnosti v Sloveniji ter Evropi. V goste ga je povabila Nataša Benčič.
Emil Aberšek, gledališki režiser, po rodu Korošec, je svojo delovno dobo zaokrožil v Slovenskem narodnem gledališču v Novi Gorici. V mlado mesto ga je v sedemdesetih letih pripeljalo prepričanje, da ni mestni človek in tam je ostal, ker sta ga premamili primorska srčnost in toplota. In še nekaj – želel je biti zraven, v prostoru in času, ki sta bila vznemirjena z gledališčem. Emila Aberška, režiserja, ki ima rad klasiko s komentarjem, je k pogovoru v oddaji Odprto za srečanja povabila Zdenka Tomulič.
Nocoj bomo gostili vodjo specializiranega državnega tožilstva Harija Furlana, ki se na enem najbolj izpostavljenih delovnih mest v državi ukvarja s pregonom kriminala in korupcije. Če ne bi bil tožilec, bi bil najraje gasilec, nam je zaupal Primorec, ki se v službo vsak dan vozi iz Renč. Zakaj še vedno čakamo na epilog odmevnih sodnih zgodb, so odvetniki bolje podkovani kot sodniki, kaj bi sam naredil za učinkovitejše sodstvo? Pred mikrofon je Harija Furlana povabila Nataša Ugrin Tomšič.
V prvi oddaji Odprto za srečanja v novem letu je naša gostja Diana Ternav iz Kopra, izredno aktivna, družabna, zgovorna oseba, ki je vse svoje kvalitete združila v poklic, ki ga dojema kot poslanstvo in ki ga goreče ter z navdušenjem v treh jezikih opravlja že več kot 15 let: je turistična vodnica. Na klepet jo je povabila Anita Urbančič.
Večer ima svojo moč. Sredino srečanje na frekvencah Radia Koper je dolgo eno uro. A mine kot bi trenil. Za to so krivi gostje, s katerimi se ob izbrani glasbi pogovarjajo novinarji.
V oddaji Odprto za srečanja bomo gostili Majo Grisonič, mlado podiplomsko študentko podvodne arheologije, ki z žarom v očeh pripoveduje o svojem poklicu. Iz domačega Domja v občini Dolina se je odpravila v Dalmacijo, saj večino leta preživi v Zadru. Lani je bila priča čarobnemu trenutku, ko je na novoodkritem najdišču videla 150 amfor. O tem, kako s svinčnikom in tablico popisuje najdišča in najdbe pod gladino morja, o težavah zaradi kraj ostankov in o tem, zakaj bi se želele potopiti v karibsko morje, se je z Majo Grisonič pogovarjala Tjaša Škamperle
Gostja prve oddaje Odprto za srečanja v letu 2017 je Diana Ternav iz Kopra, izredno aktivna, družabna, zgovorna oseba, ki je vse svoje kvalitete združila v poklic, ki ga dojema kot poslanstvo in ki ga goreče ter z navdušenjem v treh jezikih opravlja že več kot 15 let: je turistična vodnica. Na klepet jo je povabila Anita Urbančič.
Diplomirana pravnica Ana Jug iz Nove Gorice je odvetnica, ki zagovarja revne, nemočne. Pomaga šibkim in s prstom kaže na korupcijo v vseh porah naše družbe. O tem tudi piše in njene razmisleke bere veliko ljudi, ker zna reči bobu bob. Je nadsvečenica cerkve z zelo preprostim credom – z vero v dobro. Ima čiste misli in si prizadeva, da bi bil tudi svet okrog nas tak, brez navlak. Nominiranka za Slovenko leta obožuje ročna dela in vztrajno predeluje odpadni material. Je ena od pobudnic pro bono ambulante v Novi Gorici. V oddajo Odprto za srečanja je Ano Jug povabila Zdenka Tomulič.
V goste smo povabili Postojnčana, predstavnika in glasnika mladih, programskega vodjo Mladinskega kulturnega centra, angažiranega in aktivnega spodbujevalca kulturnega življenja v Postojni, enega glavnih motorjev festivala Zmaj ma mlade, dolgoletnega občinskega svetnika, človeka, ki zna brez dlake na jeziku in s tehtnimi argumenti reči bobu bob. Samo Vesel tudi v naši oddaji Odprto za srečanje ostaja zvest samemu sebi.
Gostja oddaje je Maria Pfeiffer, upokojena napovedovalka Radia Capodistria. Na prireditvi Kristalni mikrofon, ki je sredi novembra potekala v Ljubljani, ji je Društvo poklicnih radijskih in televizijskih napovedovalcev podelilo nagrado za življenjsko delo. Z našo dolgoletno sodelavko se pogovarja Mojca Klarič.
Vladimir Slejko - Slejc, za prijatelje, tokrat gost sredinega radijskega srečanja kot vzorčni primer prvega četrtstoletja slovenske tranzicije, saj v eni osebi združuje številne raznovrstne osebnosti: športnika, športnega funkcionarja, obrtnika, podjetnika, politika, označili so ga tudi kot tranzicijskega aferaša, "sivo eminenco LDS", zlasti pa človeka "korak pred časom", ki se je sprehajal po družbeni lestvici skoraj od vrha do dna, predvsem pa temeljito zaznamoval Postojno. Vladimirja Slejka v našem studiju, v oddaji Odprto za srečanja, gosti Franko Hmeljak
Odprto za srečanja: Vladimir Slejko - Slejc, za prijatelje, tokrat gost sredinega radijskega srečanja kot vzorčni primer prvega četrtstoletja slovenske tranzicije, saj v eni osebi združuje številne raznovrstne osebnosti: športnika, športnega funkcionarja, obrtnika, podjetnika, politika, označili so ga tudi kot tranzicijskega aferaša, "sivo eminenco LDS", zlasti pa človeka "korak pred časom", ki se je sprehajal po družbeni lestvici skoraj od vrha do dna, predvsem pa temeljito zaznamoval Postojno. Postonjsko legendo Vladimirja Slejka je v našem studiju, v oddaji Odprto za srečanja, gostil Franko Hmeljak
Andreja Smrdelj nadaljuje tradicijo svojih prednikov in predstavlja že peto generacijo čebelarjev v družini. Po vsej verjetnosti je tudi lastnica najstarejših AŽ panjev v Sloveniji, ki so se v njeni rodbini prenašali iz roda v rod. Spoznajte zanimivo, vsestransko žensko. Presenetili vas bodo njeni številni talenti, ki jih tudi udejanja v vsakdanjem življenju. Z njo se je pogovarjala Maja Kirar.
V tokratni oddaji Odprto za srečanja bo dišalo po morju in ribah, posvetili jo bomo namreč prodajalkam rib oziroma peškadórkam iz Križa pri Trstu. Pred drugo svetovno vojno jih je bilo v tej slovenski ribiški vasi približno sedemdeset. Danes je ostal le spomin na številne žene in dekleta, ki so prodajale ribe v Trstu in po kraških vaseh. Od nekdanjih peškadórk v Križu živi samo še ena, 90-letna Emiliana Bogatec. Obiskala jo je Tanja Jakomin Kocjančič.
Neveljaven email naslov