Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
100-odstotne vodoodpornosti pri pametnih napravah ni, vsaka naprava ima svojo odpovedno točko.
Stoodstotne vodoodpornosti pri pametnih napravah ni, vsaka naprava ima svojo odpovedno točko
Tina Šušteršič, iz podjetja etuizamobi, tudi rekreativna potapljačica, ugotavlja, da stranke ne berejo navodil in da pri izrazih vodotesen, vodoodporen prihaja do zmede:
"Če damo besedo "waterproof" ali "water-resistant" v google prevajalnik, v vsakem primeru prevede zadevo v "vodoodporno", medtem ko bi "water-resistant" dobesedno pomenilo "vodotesnost". Zato dajemo ti dve besedi v isti koš."
Ko govorimo o pametnih urah, zapestnicah in telefonih, je tako bolj pravilna uporaba besede vodotesnost, saj stoodstotne vodoodpornosti ni. Na pametnih napravah je sicer po navadi veliko nalepk in oznak, ampak če iščete strokovno oceno, poiščite IP-klasifikacijo. To so standardi vodotesnosti, ki jih je določila Mednarodna elektro-tehniška komisija (IEC) in veljajo po vsem svetu.
"Podjetje, ki ima neki tak izdelek, ki naj bi bil vodotesen, lahko naredi teste ali pa ne. Če ne bo naredil testov, to še ne pomeni, da naprava ni vodotesna. Niso si želeli dodatnih stroškov, saj v ozadju ti testi precej stanejo, kar pomeni, da so naprave potem dražje. Tako da se veliko proizvajalcev potem za te teste ne odloči in samo dodajo oznako "waterproof" ali "water-resistant", ne pa dejansko te kvalifikacije (e. g. IP).
IP-oznaka je sicer sestavljena iz dveh števil – prvo določa zaščito pred peskom in prahom, drugo pa pove, kako je z vodotesnotjo. Natančnejše tabele o tem najdete tudi na blogu Tine Šušteršič: Je moja naprava vodoodporna?
223 epizod
Edina jutranja rubrika, v kateri se lahko znajde vse. In v kateri povemo (skoraj) vse.
100-odstotne vodoodpornosti pri pametnih napravah ni, vsaka naprava ima svojo odpovedno točko.
Stoodstotne vodoodpornosti pri pametnih napravah ni, vsaka naprava ima svojo odpovedno točko
Tina Šušteršič, iz podjetja etuizamobi, tudi rekreativna potapljačica, ugotavlja, da stranke ne berejo navodil in da pri izrazih vodotesen, vodoodporen prihaja do zmede:
"Če damo besedo "waterproof" ali "water-resistant" v google prevajalnik, v vsakem primeru prevede zadevo v "vodoodporno", medtem ko bi "water-resistant" dobesedno pomenilo "vodotesnost". Zato dajemo ti dve besedi v isti koš."
Ko govorimo o pametnih urah, zapestnicah in telefonih, je tako bolj pravilna uporaba besede vodotesnost, saj stoodstotne vodoodpornosti ni. Na pametnih napravah je sicer po navadi veliko nalepk in oznak, ampak če iščete strokovno oceno, poiščite IP-klasifikacijo. To so standardi vodotesnosti, ki jih je določila Mednarodna elektro-tehniška komisija (IEC) in veljajo po vsem svetu.
"Podjetje, ki ima neki tak izdelek, ki naj bi bil vodotesen, lahko naredi teste ali pa ne. Če ne bo naredil testov, to še ne pomeni, da naprava ni vodotesna. Niso si želeli dodatnih stroškov, saj v ozadju ti testi precej stanejo, kar pomeni, da so naprave potem dražje. Tako da se veliko proizvajalcev potem za te teste ne odloči in samo dodajo oznako "waterproof" ali "water-resistant", ne pa dejansko te kvalifikacije (e. g. IP).
IP-oznaka je sicer sestavljena iz dveh števil – prvo določa zaščito pred peskom in prahom, drugo pa pove, kako je z vodotesnotjo. Natančnejše tabele o tem najdete tudi na blogu Tine Šušteršič: Je moja naprava vodoodporna?
26. avgust je svetovni dan psov. In Petek brez pravila ga obeležuje z Alenko Gorjan, vodjo pasje šole Blazno blatni ter tudi t.i. sprehajalko psov. Poleg večerje je sprehod gotovo najljubša pasja aktivnost, ki jo odgovorni lastniki vsaj enkrat dnevno tudi udejanjijo. A včasih se lahko zalomi in potrebujejo pomoč - prijateljev, sosedov ali najetih sprehajalcev psov. Kakšen je dober sprehod, zakaj ni dovolj le hoja gor in dol po ulici ter kaj pomeni, da imamo (iz)šolanega psa
K razmišljanju nas je tokrat spodbudil nedavni pripetljaj v neki piranski restavraciji (vir: Mladina), ko je bralka večerjala v družbi s prijateljem in prijateljico. Pred naročilom je prijatelj dobil drugačen meni, takšnega, ki je v nasprotju z menijema, ki sta ga dobili prijateljici, imel pripisane cene. Kako je s takšnim in podobnim razlikovanjem med gosti v gostinstvu? Iztočnice za debato nam tokrat ponudi strokovnjakinja za turizem prof. dr. Ljubica Knežević Cvelbar iz Ekonomske fakultete Univerze v Ljubljani.
V noči iz petka na soboto prihaja vsakoletna največja brezplačna nočna predstava zvezdnih utrinkov. Strokovno se jim reče meteorski roj Perzeidov, ljudsko izročilo pa jih imenuje Solze svetega Lovrenca (v največjem številu se namreč pojavljajo okoli 10. avgusta, ko goduje sveti Lovrenc). Letos bo opazovanje zakrivala svetla polna luna, a Petek brez pravila pri astronomu Maticu Smrekarju vseeno poizveduje, zakaj ljudje tako radi pogledujemo v nebo in zakaj nas vedno znova prevzamejo tovrstni pojavi?
Na današnji dan pred 15 leti se je zgodilo nekaj, kar je pomembno spremenilo ozračje v notranjih javnih prostorih – predvsem gostinskih lokalih. In to dobesedno. Kako danes gledamo na čase, ko glede tega še ni bilo pravil?
Petek brez pravila o esperantu, ki se ga lahko naučimo desetkrat hitreje kot angleščino, kako zveni Evropska himna z besedilom v esperantu, zakaj na esperantski zastavi prevladuje zelena barva, ali ima esperanto res samo 16 pravil in kako je odraščati z esperantom kot maternim jezikom.
Nejc Praznik je glavni ljubljanski arborist, načrtuje nove zasaditve, izbira vrste in oskrbuje ter popisuje vsa drevesa v Ljubljani na javnih površinah. Da sklene krog in pregleda vsakega posebej, potrebuje 18 mesecev, vse opombe pa skrbno vnaša v digitalni register dreves. Za osebno naj drevo izbere veliko platano na Streliški ulici, zanimive so tudi njegove razlage o kultivarjih – gledičevkah brez trnjev ali mestnih ringlojih brez plodov.
Zabaviščni parki se sicer zdijo moderna oblika zabave, a zametki segajo v sredino 19. stoletja, ko so ob koncih tedna - izključno za namen zabave - ljudje najemali železnico za prevoz premoga in se spuščali po hribu navzdol. Danes so zabaviščni parki bolj prefinjeni, in tematski, so adrenalinski, pustolovski ter fantazijski, vsi pa beležijo ogromno število obiskovalcev. Eden izmed rednih je tudi Grega Jug, ki je obiskal Petek brez pravila. Tudi z namigi kot je naslednji: najboljši sedeži na vlaku smrti so zadnji.
V Sloveniji je delež plavalcev zelo visok, kar pa seveda ne pomeni, da ni prostora za nadgradnjo. "Žabica" z glavo ves čas nad vodo, kravl z napetimi rokami ali hrbtno z vratom, ki ni poravnan s hrbtenico. Vse to so napake, ki jih učitelji plavanja tudi pri odraslih lahko hitro popravijo.
Pakiranje pred dopustom je za nekatere prava nočna mora, drugi pa se znajo pri tem zelo dobro organizirati. In kot po pravilu – v anketi med mimoidočimi ugotovimo, da pakirajo ženske, z zlaganjem v avto pa se ukvarjajo moški. Po pravilu tetrisa, seveda.
Ena od stalnic ob koncu šolskega leta so darila, ki jih od učencev in tudi njihovih staršev, prejmejo učitelji in učiteljice, tudi vzgojitelji, vzgojiteljice. To, da imajo doma polne police skodelic z imeni določene generacije, drži. Res pa je tudi, da prejmejo tudi drugačna, bolj unikatna darila: pomečkano vrtnico, ki jo je učenec utrgal med potjo v šolo, zahvalno pismo učenke, ki vedno znova seže v srce, ali kratek film s spomini iz preteklega šolskega leta, ki so ga učenci zmontirali sami.
V Sloveniji se od pozne pomladi do pozne jeseni zgodi okoli 700 gasilskih veselic. Dogodek, nad katerim marsikdo "viha nos", a dejstvo je, da se gasilskih veselic v eni sezoni udeleži več kot milijon in pol ljudi. Pred leti jih je iz radovednosti in s fotoaparatom v roki nekaj obiskal tudi Voranc Vogel. Fotograf časnika Delo in avtor razstave Pujs. Pivo. Golica. Spet bo veselica! je gost Petka brez pravila.
Te dni Zveza združenj šoferjev in avtomehanikov Slovenije obeležuje 100 let. Tradicionalna stanovska organizacija ima več kot 4500 članov, eden izmed njih je tudi Anton Kajbič, upokojeni voznik kamiona in avtobusa. Koliko kilometrov je prevozil v 40ih letih težko oceni, lažje gre z oceno, kakšne so razlike v konceptu varne vožnje po svetu. In še skrivnost šoferskega špricerja nam bo razkril.
Princesa Diana je bila vzrok, da se je Mojca Masterl Štefanič iz Kočevja že zelo zgodaj v otroštvu začela zanimati za britansko kraljevo družino. Skozi leta je ljubezen rasla. Navdihnila je celo njeno izbiro študija. Zdaj sogovornica pravi, da je to zanimanje za vse britansko pravzaprav že preraslo v patriotizem. Darja Pograjc je Mojco Masterl Štefanič povabila na pogovor. Vzrok: praznovanje platinastega jubileja vladanja, ki ga britanska kraljica Elizabeta II obeležuje ta vikend.
Na nekaterih večjih dogodkih po državi trenutno potekajo aktivnosti za spodbujanje servisiranja aparatov. V društvu ZEOS se zavzemajo za to, da napaka aparata ne postane izgovor, da odhitimo v trgovino po novega, ker je na trgu pač najnovejši model. Tudi zato Petek brez pravila gosti njihovega "hišnega" serviserja, ki na terenu v okviru akcije opravlja brezplačno diagnostiko, v radijski mikrofon pa je povedal kdaj je popravilo smiselno ter zakaj ni nujno priporočljivo, da se popravil lotevamo sami.
V Sloveniji imamo nekaj več kot 11.000 čebelarjev, kar je v vrhu Evropske unije. Je pa med njimi zelo malo žensk. Ena redkih čebelark pri nas je Novomeščanka Andreja Stankovič, ki se s to dejavnostjo ukvarja že 40 let. Začelo se je čez noč, ko ji je zgodaj umrl oče in ji zapustil kar 50 čebeljih družin.
Povprečen Američan se v življenju preseli desetkrat, povprečen Slovenec samo enkrat. Tudi zato smo verjetno, pove vodja selitvenega servisa EXPERT d.o.o. iz Ljubljane Zlatko Pehlič, toliko bolj navezani na svoje imetje. Sicer pa je končna cena takšne storitve odvisna od številnih dejavnikov: količine opreme, nadstropja in od tega ali ima recimo blok dvigalo, pa tudi od samo demontaže in montaže opreme.
Edina jutranja rubrika, v kateri se lahko znajde vse. In v kateri povemo (skoraj) vse.
Petek brez pravila gre v avtopralnico. Odločitev, ali v avtomatsko ali ročno, še ni dokončna je pa znan sogovornik - Matic Mirtič iz avtopralnice Avtostop. Med drugim izvemo, kje v vozilu je največ bakterij, zakaj je redno čiščenje avtomobila nujno tudi za prometno varnost in kako čisti/umazani so avtomobili Slovencev?
Skladišča so ponavadi kar kletni prostori knjižnic. V Slovanski knjižnici imajo sicer dve skladišči; eno v kleti, drugo pa v 2. nadstropju stavbe. Dostop do njiju ima zgolj strokovno osebje knjižnice. Tokrat pa tudi Prvi program Radia Slovenija!
Skladišča so ponavadi kar kletni prostori knjižnic. V Slovanski knjižnici imajo sicer dve skladišči; eno v kleti, drugo pa v 2. nadstropju stavbe. Dostop do njiju ima zgolj strokovno osebje knjižnice. Tokrat pa tudi Prvi program Radia Slovenija!
Neveljaven email naslov