Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Po dolgem času smo videli nasmejanega Šarca. Vlado je primerjal s hlevom z živino. Mesarji že brusijo nože.
Po dolgem času smo videli nasmejanega Šarca. Vlado je primerjal s hlevom z živino. Mesarji že brusijo nože.
Vlada, ki je imela oblast v rokah 1443 dni, se je še zadnjič nastavljala pred fotografskimi objektivi. Po dolgem času smo videli nasmejanega Šarca. Vlado je primerjal s hlevom z živino. Mesarji že brusijo nože.
Skrajni desničarji sklepajo protimigrantska zavezništva pred evropskimi volitvami, njihovi verniki so že na okopih. V Nemčiji so z nacističnimi pozdravi in simboli protestirali, ob tem pa preganjali in napadali begunce. Papež, ki v sprejemanju migrantov vidi princip, ki soustvarja duha krščanstva, se je opravičeval za cerkvene pedofilske zločine, v Sloveniji pa je portal glavnega tajnika škofovske konference proti osebam, ki so zahtevale presojo, ali so v zapisu proti pravici do splava na tej strani prekoračili svobodo govora, pozval celo k zbiranju njihovih fotografij, spornih izjav in informacij o financiranju njihove dejavnosti. Lov na čarovnice je odprt.
916 epizod
Slikovita prispodoba v naslovu dolgoletne petkove oddaje na Valu 202 pove na kratko vse o njeni vsebini. Med kronističnim registriranjem dogodkov avtorji po pomembnosti in svoji presoji izločijo in ožamejo bistvo.
Po dolgem času smo videli nasmejanega Šarca. Vlado je primerjal s hlevom z živino. Mesarji že brusijo nože.
Po dolgem času smo videli nasmejanega Šarca. Vlado je primerjal s hlevom z živino. Mesarji že brusijo nože.
Vlada, ki je imela oblast v rokah 1443 dni, se je še zadnjič nastavljala pred fotografskimi objektivi. Po dolgem času smo videli nasmejanega Šarca. Vlado je primerjal s hlevom z živino. Mesarji že brusijo nože.
Skrajni desničarji sklepajo protimigrantska zavezništva pred evropskimi volitvami, njihovi verniki so že na okopih. V Nemčiji so z nacističnimi pozdravi in simboli protestirali, ob tem pa preganjali in napadali begunce. Papež, ki v sprejemanju migrantov vidi princip, ki soustvarja duha krščanstva, se je opravičeval za cerkvene pedofilske zločine, v Sloveniji pa je portal glavnega tajnika škofovske konference proti osebam, ki so zahtevale presojo, ali so v zapisu proti pravici do splava na tej strani prekoračili svobodo govora, pozval celo k zbiranju njihovih fotografij, spornih izjav in informacij o financiranju njihove dejavnosti. Lov na čarovnice je odprt.
Iz izkušenj bi zdaj že morali vedeti, da evropski dan spomina na žrtve vseh totalitarnih in avtoritarnih režimov na skrajni desnici razumejo kot dodatno priložnost za manipuliranje z javnim mnenjem, ki se sicer sistematično izvaja vse dni v letu. Desni populisti na Stari celini in čez lužo slikajo nazorne podobe dežurnih krivcev za celotno paleto družbenih problemov ter predpisujejo enostavne in totalne rešitve po principu »kdor ni z nami, je proti nam.« In glede na to, da ob vztrajno rastoči podpori svojih volivcev ne premorejo posluha za alternative; kako daleč smo zares od stanja, ki bi mu lahko nadeli oznako totalitarizem?
V tokratni petkovi centrifugi nas bo zaneslo v pravljične vode. Slišali boste pravljico o Marjanu in hudobnem volku. Potivolčji vstajniki bi radi videli, da bi ob volkih padla še kakšna ministrska glava. Kolca se jim po časih Marije Terezije.
Smrdi, smrdi, smrdi, smrdi ... Kaj smrdi? Smrdi po nasilju, verskem fanatizmu, rasizmu, sovraštvu do priseljencev … Smrdi po porušenem ravnovesju med človekom in živaljo. Smrdijo monopoli in kibernetska nevarnost. Smrdi tudi v koprski Žusterni. Za nos se drži Tatjana Pirc.
Prepričljiv in verodostojen pregovor iz naslova zmeraj velja … razen za vojsko novinarjev po vsem ljubem svetu, ki mora biti na preži za pomembnimi dogodki tudi v času kislih kumaric … ali nemara še prav posebej takrat, da nam česa na hitro ne podtaknejo.
Najbližje pozitivni zgodbi, ob kateri vsaj za trenutek zaigra srce, je bilo obročkanje labodjih mladičev ob Koseškem bajerju. Turizem smo ljudje. Dobro znano besedno zvezo zadnje čase v najbolj obiskanih destinacijah, predvsem mestih, vztrajno zamenjuje ena druga – turisti, pojdite domov, go home!
Delni lunin mrk nas je doletel ravno v tednu, ko bo 50 let star postal eden najbolj znanih citatov vseh časov "majhen korak za človeka, velik za človeštvo", ko je v času vroče hladne vojne in črno belih podob Neil Armstrong naredil prve korake po našem edinem naravnem satelitu. Če nam je pred 50-imi leti uspelo priti na Luno, nam zdaj z lahkoto uspeva biti čedalje bolj za luno.
Za kaj bi zares morali nameniti denar, ki ga bo srbsko podjetje dobilo za ograje na meji, kdo resnično ogroža pravo slovenstvo in na katero rast bi morali biti bolj pozorni kot na gospodarsko? Petkovo centrifugo ta teden vrti: Gašper Andrinek. Foto: Bobo
Evropejci so izvolili Evropski parlament. Ampak tukaj se vpliv ljudstva in demokracije konča in začne se lobiranje in merjenje interesne in politične moči. In ta teden se je ta moč razdelila. Ne le to, da imajo vsi predlagani v evropski vrh za seboj svoje afere in škandale, predvsem jim je skupno, da so že del evropske politične elite. Težava te elite pa je, da se še vedno vidi samo kot del rešitve in ne kot problem. Tudi glede vzpona populističnih voditeljev in politike.
Pihanje na dušo 28-letnici, kaplje kerozina, obljube železničarjev in izmišljevanje zgodb v komentarju preteklega tedna. Teden je opral in komentiral Damjan Zorc.
Zgodba o volku in ovcah je krasna prispodoba slovenske shizofrenije. Je prispodoba našega odnosa do šibkejših, zapostavljenih in manj zaščitenih. Smo hkrati krotke ovce in krvoločni volk iz bajk.
Začeli so se dnevi grmenja – v prenesenem pomenu in dejansko. Vremenski ekstremi so nova realnost. Odgovor so ponudili mladi na evropskih volitvah, na katerih so množično volili Zelene stranke. A ne tudi v zeleni oazi Sloveniji. V oddaji tudi o tem, zakaj bi moral biti zdravstveni minister varovana oseba, o tem, zakaj rabimo za inštitut, ki ne deluje, 400 milijonov evrov in kako se je vlada lotila zveri z zakonom.
Te dni mineva 70 let od izida kultne znanstvenofantastične knjige Georgea Orwella z naslovom 1984. Z aktualizacijo koncepta Velikega brata nimamo nikakršnih težav. Na Kitajskem Orwella še vedno ne berejo, zanikajo tudi pokol na Trgu nebeškega miru pred 30 leti. Čehi so svojo politično pomlad že doživeli, zdaj protestirajo proti tajkunskemu premierju, a jih bo najbrž prehitelo poletje. Tri morja so se zlila v Ljubljano. Naš prijatelj Jean-Claude se je še enkrat več naredil Francoza, nearbitražna Kolinda je prenesla tri (u)more Donalda Trumpa, ameriški energetski minister Perry pa nas je prepričeval o okoljski neškodljivosti frekinga. Tekmovalnost med tretjemorskimi državami za naklonjenost velikih bratov bo nujna. Ker sicer bomo pač prisiljeni ugasniti luči in bomo iztirili na digitalni avtocesti … Na domači športni avtocesti pa odmeva košarkarska združitev ljubljanske Olimpije in zagrebške Cedevite. Lahko razumemo patriotske, “karmične” in barvne pomisleke ob združevanju Olimpije in Cedevite. A če bi na podobne načine Slovenija in Hrvaška združili še kakšne nekorporativne interese, ne bi bilo nujno slabo. Morda bi s košarkarsko logiko lažje rešili tudi arbitražo, čeprav je res, da najbrž v Sloveniji ne bi bili tako navdušeni, če bi se Olimpija recimo preselila v Zagreb … Avtor: Luka Hvalc
Iger še ni konec, evropske volitve pa so za nami. Se sedeži v Evropskem parlamentu res nasmihajo novoizvoljenim? Ne vsi. Veliko stolov se kislo drži, ko pomislijo na ekstremistične in nazadnjaške zadnjice, ki bodo sedle nanje.
Prišli smo do konca volilne kampanje pred evropskimi volitvami, konec šolskega leta tudi ni več daleč. Vse to vpliva tudi na premiera Marjana Šarca, ki si želi enotne politike, češ da je tudi razred močan, ko učenci držijo skupaj. Mogoče se premierjeve želje nanašajo na spoznanje, da je v politiki pač tako, da so v bližini vedno nagajivi sošolci. V gneči obljub in praznih besed se sicer v državi kopičijo težave, ki jih vse bolj naplavlja na površje v vojski, zdravstvu in domovih za starejše.
Naš zdravstveni sistem ni pri dobrem zdravju. To dokazujejo tudi dogajanja ta teden od protestov do sojenja zaradi domnevne korupcije. Če raziskovalna podmornica na najglobljem dnu oceana najde odvrženo plastično vrečko, to pomeni, da je tudi zdravje našega planeta resno ogroženo. Verjetno pa ni ogrožen projekt drugi tir, saj bo dobil evropsko posojilo. Pri tem pa verjetno vsi želimo, da zadeva ne bi potekala tako kot sramota s TEŠ 6.
Algoritemski Facebook urednik je ob pomoči algoritemskih urednikov prijateljev iz skupnih balončkov, izbral teme, ki so pristale v tokratnem centrifugalnem toku nezavesti.
Litre takšnih in drugačnih tekočin ter pladnje takšnih in drugačnih narezkov na mize … pa tranzistor, slušalke ali zvočnike na glas! “Naj vas še opomnim, da ta prispevek ni ideološko naravnan.” Gašper Andrinek je pod drobnogled vzel praznični tedna in ga od prvega maja prek svobode medijev do praznika življenja zapakiral v Petkovo centrifugo.
Je že tako, da tradicionalni prazniki ljudi vseh ver, sort in stanov ne le, da pomirijo, kar polenarijo vse naše aktivnosti. Še posebej največji krščanski velikonočni praznik ima s pojedino, takoj za postom, veliko opraviti s tem, da se ne živciramo in napenjamo možganov ravno po nepotrebnem. Tudi tisti, ki verujejo zgolj v šunko, hren, potico in jajca, pa so letos kar navidezno neskončno dolgo čakali velikonočnega zajca.
Zdaj, ko je jasno, da so posledice požara na veliko srečo manjše kot se je zdelo ob grozljivih posnetkih zrušenja 93 metrov visokega stolpiča, dodanega v 19-em stoletju in edinstvene strehe iz hrastovine, imenovane gozd, iz 13-ega stoletja, se zdi, kot da je nekdo poskrbel, da bo obnova 850 let stare gotske mojstrovine zdaj potekala bistveno hitreje. Kljub vsem praskam zgodovine je namreč najbolj zanemarjena postala ravno v zadnjih desetletjih. Svet površinskosti zanemarja še mnogo drugih stvari, za marsikoga še bolj usodnih. Lojze Peterle pa medtem zabava evropske poslance z orglicami.
Novica, s katero je Teresa May seznanila britanski hram demokracije, je, da je britanska policija po skoraj sedmih letih na ekvadorskem veleposlaništvu aretirala Juliana Assangea zaradi kršitve pogojnega izpusta leta 2012 in zahteve ZDA po izročitvi. Njegova aretacija niti ni bila posebno presenečenje, prej je presenečenje, da je mali južnoameriški Ekvador zdržal tako dolgo. Pritlehno pa je, da se zdi, da so zdaj na sodišču bolj kot Assangeva vloga pri razkrivanju zaupnih diplomatskih depeš njegov značaj, navade in vse ostalo nepomembno. Ni pa nepomembno, da je Assange tajne depeše objavil s pomočjo in sodelovanjem s praktično vsemi pomembnimi svetovnimi mediji. Če bo izročen Združenim državam (ki ga gotovo ne nameravajo obtožiti samo za pet let), bo to poraz tudi ali predvsem za svetovno novinarstvo. Ne prvi in ne zadnji. Med svobodnimi in neodvisnimi mediji in njihovim nasprotjem so navsezadnje le stopnje odtenkov sivine od Severne Koreje do Slovenije.
Neveljaven email naslov