Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Organizacijska zapletenost podjetij se je v desetletju in pol povečala vsaj za 50, ponekod pa celo za 350 odstotkov, kar pa negativno vpliva na udeleženost zaposlenih, njihovo zavzetost, zadovoljstvo in s tem na produktivnost organizacije. Yves Morieux, eden izmed vodilnih svetovnih strokovnjakov za strategijo in organizacijo ter soavtor knjižne uspešnice Six Simple Rules pozna rešitev.
V pogovoru za Poslovne krivulje na Valu 202 bo odstrl nekaj ključnih napotkov o tem, kako upravljati s kompleksnostjo podjetij in organizacij, ne da bi pri tem zapletali njihovo delovanje. Zanimalo nas bo tudi, kako bi lahko z njegovimi pravili izboljšali sodelovanje v celotni regiji Jugovzhodne Evrope.
Pogovor z Yvesom Morieuxom, enim izmed vodilnih svetovnih strokovnjakov za poslovne strategije in organizacije
Yves Morieux, ki vodi vodilno svetovalno družbo za poslovne strategije The Boston Consulting Group, pravi, da se zadnja leta ukvarja predvsem z dvema vprašanjema: zakaj je produktivnost podjetij čedalje nižja, in to kljub razvoju tehnologije in globalizaciji, in zakaj so ljudje vse manj motivirani za delo, ki ga opravljajo? Je to podobno vprašanje kot tisto o kuri in jajcu? Je manjša produktivnost posledica manjše motivacije ali je nasprotno: smo manj motivirani zaradi vse manjše produktivnosti?
“Produktivnost podjetij se je v večjih evropskih gospodarstvih v 50., 60. in zgodnjih 70. letih prejšnjega stoletja povečevala po 5-odstotni stopnji, od leta 1973 do leta 1983 se je zmanjševala za 3 odstotke na leto, nato do leta 1992 za 2 odstotka na leto, od leta 1995 pa se zmanjšuje za odstotek na leto,” pravi. Vzrok za to je po njegovem v vse bolj zapleteni strukturi podjetij.
“Vse več časa posvečamo sestankom, vse več časa je zapravljenega za poročila, vse več dela je zaradi dela samega in vse manj je dejanskega dela. Podobno je z motiviranostjo zaposlenih.” – Yves Morieux
Organizacije so postale preveč zapletene, milo rečeno se spreminjajo v labirinte, pravi avtor knjižne uspešnice Six Simple Rules, ki te dni gostuje na politično-ekonomskem forumu za jugovzhodno Evropo Summit 100 v Portorožu. Vzrok za to lahko po njegovem iščemo v tem, da podjetja za organizacijo dela in uresničevanje novih ciljev uporabljajo zastarele menedžerske prijeme. V minulih letih je svetoval več kot 500 podjetjem iz 50-ih držav in dognanja povzel v šestih pravilih.
Prvič, zaposleni morajo razumeti, kaj počnejo drugi in kakšno delo opravljajo. Drugič, zrahljati je treba pravila, zmanjšati hierarhične stopnje in okrepiti povezanost med vsemi sloji. Tretjič, vsakemu zaposlenemu je treba povečati moč, skupna moč podjetja mora biti večja. Četrtič, poudarek mora biti na učinku naših dejanj v prihodnosti, dobrem ali slabem, in na tem, da bomo zanj nosili odgovornost. Petič, povečati je treba recipročnost, vzajemnost. In šestič, nagraditi je treba tiste, ki sodelujejo.
Kaj pa prenos tega koncepta na državno upravo? V Sloveniji pogosto slišimo očitke, da je ta preobsežna in preveč okostenela … “Težava pri državnem aparatu je enaka kot v podjetjih,” pravi Morieux, “gre za hiperprodukcijo novih oddelkov, služb, odgovornih, pravil, meritev uspešnosti, nepotrebnih srečanj, poročil o delu, vmesnih služb … in z vsem tem je čedalje teže uspešno delati. Da, sodelujemo z nekaterimi državami in ugotavljamo, da je mogoče ta pravila prenesti na državno upravo.”
Kje je največji odpor? Pri tistih, ki so na dnu, na sredi ali na vrhu? “Največja podpora je pri tistih na vrhu. Izvršni direktor se po navadi najbolj zaveda razsežnosti takšnih ukrepov. Velika podpora je tudi na dnu, kjer ljudi sistemska okostenelost najbolj teži, a nimajo vzvodov, da bi se je rešili. Še največji odpor proti uvajanju sprememb je na sredini.”
Yves Morieux je skušal v osrednjem predavanju drugega dne politično-gospodarskega srečanja Summit 100 v Portorožu pristop k premoščanju presežne kompleksnosti sodobnih organizacij, ki dušijo motivacijo in vključenost zaposlenih, prenesti na novo raven – v okvire konkurenčnosti držav in regije jugovzhodne Evrope.
“Vlade bi morale spodbujati podjetja k sodelovanju, ustvarjati bi morale ugoden ekosistem in infrastrukturno omrežje za razvoj podjetništva. Na neki način bi morale stremeti k temu, da izzovejo nastanek kritične mase, ki bi zatem sama poganjala gospodarsko sodelovanje.”
Kaj pa številne razlike in spori med temi državami? Pogosto je slišati očitke, da so zgodovinske razlike in medsosedski spori preprosto preveliki, da bi bilo mogoče ustvariti učinkovito sodelovanje. “Ne, to je povsem napačen pogled, nerazumevanje človeškega vedenja. Človeka primarno ne žene preteklost, nismo retrospektivna bitja, poganja nas težnja po ciljih v prihodnosti. Če bodo vlade dovolj pametne in bodo spodbujale k skupnim podjetniškim ciljem, bodo vzroki, ki zdaj delijo regijo, čez noč poniknili.”
623 epizod
Poslovne krivulje valovijo med povpraševanjem in ponudbo. Od ideje do uspeha je morda ključna prav prava informacija. Zato Poslovne krivulje opozarjajo na priložnosti, nove trge, investicije in razpise.
Organizacijska zapletenost podjetij se je v desetletju in pol povečala vsaj za 50, ponekod pa celo za 350 odstotkov, kar pa negativno vpliva na udeleženost zaposlenih, njihovo zavzetost, zadovoljstvo in s tem na produktivnost organizacije. Yves Morieux, eden izmed vodilnih svetovnih strokovnjakov za strategijo in organizacijo ter soavtor knjižne uspešnice Six Simple Rules pozna rešitev.
V pogovoru za Poslovne krivulje na Valu 202 bo odstrl nekaj ključnih napotkov o tem, kako upravljati s kompleksnostjo podjetij in organizacij, ne da bi pri tem zapletali njihovo delovanje. Zanimalo nas bo tudi, kako bi lahko z njegovimi pravili izboljšali sodelovanje v celotni regiji Jugovzhodne Evrope.
Pogovor z Yvesom Morieuxom, enim izmed vodilnih svetovnih strokovnjakov za poslovne strategije in organizacije
Yves Morieux, ki vodi vodilno svetovalno družbo za poslovne strategije The Boston Consulting Group, pravi, da se zadnja leta ukvarja predvsem z dvema vprašanjema: zakaj je produktivnost podjetij čedalje nižja, in to kljub razvoju tehnologije in globalizaciji, in zakaj so ljudje vse manj motivirani za delo, ki ga opravljajo? Je to podobno vprašanje kot tisto o kuri in jajcu? Je manjša produktivnost posledica manjše motivacije ali je nasprotno: smo manj motivirani zaradi vse manjše produktivnosti?
“Produktivnost podjetij se je v večjih evropskih gospodarstvih v 50., 60. in zgodnjih 70. letih prejšnjega stoletja povečevala po 5-odstotni stopnji, od leta 1973 do leta 1983 se je zmanjševala za 3 odstotke na leto, nato do leta 1992 za 2 odstotka na leto, od leta 1995 pa se zmanjšuje za odstotek na leto,” pravi. Vzrok za to je po njegovem v vse bolj zapleteni strukturi podjetij.
“Vse več časa posvečamo sestankom, vse več časa je zapravljenega za poročila, vse več dela je zaradi dela samega in vse manj je dejanskega dela. Podobno je z motiviranostjo zaposlenih.” – Yves Morieux
Organizacije so postale preveč zapletene, milo rečeno se spreminjajo v labirinte, pravi avtor knjižne uspešnice Six Simple Rules, ki te dni gostuje na politično-ekonomskem forumu za jugovzhodno Evropo Summit 100 v Portorožu. Vzrok za to lahko po njegovem iščemo v tem, da podjetja za organizacijo dela in uresničevanje novih ciljev uporabljajo zastarele menedžerske prijeme. V minulih letih je svetoval več kot 500 podjetjem iz 50-ih držav in dognanja povzel v šestih pravilih.
Prvič, zaposleni morajo razumeti, kaj počnejo drugi in kakšno delo opravljajo. Drugič, zrahljati je treba pravila, zmanjšati hierarhične stopnje in okrepiti povezanost med vsemi sloji. Tretjič, vsakemu zaposlenemu je treba povečati moč, skupna moč podjetja mora biti večja. Četrtič, poudarek mora biti na učinku naših dejanj v prihodnosti, dobrem ali slabem, in na tem, da bomo zanj nosili odgovornost. Petič, povečati je treba recipročnost, vzajemnost. In šestič, nagraditi je treba tiste, ki sodelujejo.
Kaj pa prenos tega koncepta na državno upravo? V Sloveniji pogosto slišimo očitke, da je ta preobsežna in preveč okostenela … “Težava pri državnem aparatu je enaka kot v podjetjih,” pravi Morieux, “gre za hiperprodukcijo novih oddelkov, služb, odgovornih, pravil, meritev uspešnosti, nepotrebnih srečanj, poročil o delu, vmesnih služb … in z vsem tem je čedalje teže uspešno delati. Da, sodelujemo z nekaterimi državami in ugotavljamo, da je mogoče ta pravila prenesti na državno upravo.”
Kje je največji odpor? Pri tistih, ki so na dnu, na sredi ali na vrhu? “Največja podpora je pri tistih na vrhu. Izvršni direktor se po navadi najbolj zaveda razsežnosti takšnih ukrepov. Velika podpora je tudi na dnu, kjer ljudi sistemska okostenelost najbolj teži, a nimajo vzvodov, da bi se je rešili. Še največji odpor proti uvajanju sprememb je na sredini.”
Yves Morieux je skušal v osrednjem predavanju drugega dne politično-gospodarskega srečanja Summit 100 v Portorožu pristop k premoščanju presežne kompleksnosti sodobnih organizacij, ki dušijo motivacijo in vključenost zaposlenih, prenesti na novo raven – v okvire konkurenčnosti držav in regije jugovzhodne Evrope.
“Vlade bi morale spodbujati podjetja k sodelovanju, ustvarjati bi morale ugoden ekosistem in infrastrukturno omrežje za razvoj podjetništva. Na neki način bi morale stremeti k temu, da izzovejo nastanek kritične mase, ki bi zatem sama poganjala gospodarsko sodelovanje.”
Kaj pa številne razlike in spori med temi državami? Pogosto je slišati očitke, da so zgodovinske razlike in medsosedski spori preprosto preveliki, da bi bilo mogoče ustvariti učinkovito sodelovanje. “Ne, to je povsem napačen pogled, nerazumevanje človeškega vedenja. Človeka primarno ne žene preteklost, nismo retrospektivna bitja, poganja nas težnja po ciljih v prihodnosti. Če bodo vlade dovolj pametne in bodo spodbujale k skupnim podjetniškim ciljem, bodo vzroki, ki zdaj delijo regijo, čez noč poniknili.”
Med poslovnimi krivuljami tokrat intervju z Davidom Berriejem o socialnem podjetništvu.
Akcija! Za spremembo s tem ne mislimo znižanja cen. Predstavljamo model akcijskega učenja, s katerim rešujemo pomembne izzive v podjetjih in organizacijah. Problemi, ki jih lahko rešujemo z akcijskim učenjem so takšni, da imajo številne različne odgovore. In ne le to. Vsi so lahko pravilni, pravi Christine Abbott.
Ob perečem problemu brezposelnosti mladih v EU so medalje s tekmovanj v znanju in poklicnih spretnostih lahko prednost. Jih tako dojemajo tudi delodajalci?
V poslovnih krivuljah smo predstavili tri slovenska podjetja, ki so prepoznala koristi v aktivnemu upravljanju s starejšimi zaposlenimi.
V trgovini Zoofa se združujejo slovenski oblikovalci s področja mode in uporabne umetnosti. Zadruga oblikovalcev in ustvarjalcev je tudi prostor za pogovore, sodelovanja in stilske rešitve. Kaj pa konkurenca in preživetje, enajst svežih in unikatnih blagovnih znamk namreč ne podpira masovne proizvodnje…
Pogovarjali smo se z mislecem, zdravnikom in psihologom dr. Edwardom de Bonom, ki poudarja, da moramo razmišljanje kot predmet uvesti v izobraževalne ustanove.
Če organizacija temelji na zadovoljnih delavcih, odprtem dialogu, inovativnosti in razvoju, je uspeh zagotovljen, pravijo v podjetju BSH Hišni aparati Nazarje. Njihov kavni avtomat, v katerem je več kot 500 sestavnih delov, je povezan s kar štirimi inovacijami. Razvili so ga s pomočjo evropskih sredstev, v projektu je sodelovalo 40 strokovnjakov.
Slovenija to jesen tako kot ostale države EU prehaja na nov sistem izračunavanja nacionalnih računov (BDP) ESR2010. Kakšne spremembe prinaša nova metodologija smo ugotavljali v poslovnih krivuljah.
Ste že kdaj pomislili, da moramo pri določenih storitvah v javni upravi izpolniti preveč obrazcev? Da javni uslužbenci niso dovolj motivirani ali pa da se ne povezujejo dovolj med seboj? Ali pa zgolj o tem, da bi lahko nekatere storitve lahko bile enostavnejše, uporabniku bolj prijazne? Tako razmišljajo tudi motivirani mladi Slovenci, ki prihajajo z idejami, kako izboljšati javno upravo.
Evropska unija išče ukrepe za zmanjševanje grozljivih številk o brezposelnosti mladih. Teh je bilo v Sloveniji aprila letos med 15. in 29. letom starosti več 30.000. Kakšne so priložnosti za mlade v letu 2014 in kako lahko izkoristite 15,2 milijona evrov, s katerimi evropski socialni sklad spodbuja zaposlovanje, izobraževanje in usposabljanje?
Skriti zmagovalci so visoko specializirana podjetja z velikim tržim deležem in nadvse inovativnimi izdelki. Zelo verjetno ne poznate niti podjetja niti izdelka, ga pa uporabljate. Skriti zmagovalci tudi v krizi ustvarjajo nova delovna mesta in zelo veliko delajo. "Direktor nekega skritega zmagovalca mi je dejal, da najamejo drugega zaposlenega šele tedaj, ko bi potrebovali že tretjega." Odkrito o skritih zmagovalcih dr. Hermann Simon, nemški ekonomist, ki se je prvi lotil preučevanja tovrstnih podjetij.
O različnih vidikih primerjalnega potrošniškega testiranja, ki lahko služi tudi kot pomemben instrument za spodbujanje kakovosti in konkurenčnosti.
Afrika je celina številnih priložnosti, tudi za slovensko gospodarstvo. V središče razvojnega sodelovanja namreč vse bolj stopajo poslovni odnosi. Ob tem pa se odpirajo različna vprašanja. Ameriška organizacija GFI v svojem poročilu ugotavlja, da se je samo iz petih revnih afriških držav v zadnjih desetih letih nezakonito izteklo več kot 60 milijard dolarjev. "Razvite države dajejo pomoč in jo hkrati jemljejo nazaj. Gre za nepredstavljivo hinavščino," nam je povedal predstavnik GFI. O tem, kako brez izkoriščevalskih stranpoti ujeti gospodarske priložnosti, ki jih ponuja Afrika, smo se pogovarjali na tretjih Dnevih Afrike, ki so prejšnji teden potekali v Ljubljani.
Julija lani so se za zaprtimi vrati v Washingtonu začela pogajanja med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike o obširnem Čezatlantskem trgovinskem in investicijskem partnerstvu, krajše TTIP, ki naj bi predstavljal pomemben preboj v svetovni trgovini.
Zdajšnja generacija mladih ni bila vzgojena v podjetniškem duhu, ampak v miselnosti, da jo bo sistem že posrkal, ko pride na trg. Tak je med drugim odgovor mladih na skrb vzbujajoči razkorak med potrebami na trgu dela in njihovo usposobljenostjo, da pri prodoru nanj uspejo. Dobivamo mlade, ki imajo briljantne življenjepise, a so brez pravih izkušenj, poročajo zaposlovalci, ki izobraževalnemu sistemu očitajo premalo aplikativnih znanj.
Kako iz »blata« delati denar ali »krone«, že dobro stoletje vedo v opekarni v Borecih, vasi v občini Križevci pri Ljutomeru. Tamkajšnja ilovica namreč krasi številne strehe tako starih kot novih hiš doma in na tujem. Kljub dejstvu, da pripadajo gradbeništvu, Tondach Slovenija tudi v časih, ko gradbinci v glavnem propadajo, dela z dobičkom.
V slovarju slovenskega knjižnega jezika piše, da je kmet tisti, kdor ima zemljo, jo obdeluje in se s tem preživlja. Slabšalni pomen pa je, da je to neroden, neuglajen, tudi omejen in neumen človek. Ta slabšalni pomen se je skozi stoletja izoblikoval v urbanih okoljih. A kmet je vse kaj drugega kot to, v prejšnjih, predvsem pa v zdajšnjem času mora imeti več sposobnosti in znanj kot marsikateri diplomant zaposlen v javni ali v zasebni sferi.
Pred dnevi je v Ljubljani potekala mednarodna konferenca o tehnoloških parkih, ki postajajo ključni del trajnostnega gospodarskega razvoja in ustvarjanja novih delovnih mest. Ob tej priložnosti je Slovenijo obiskal generalni direktor organizacije Združenih narodov za industrijski razvoj Li Yong. Kot je poudaril, je vse bolj očitno, da potrebujemo nov razvojni pristop, ki bo obravnaval družbo, gospodarstvo in okolje kot celoto. Prav tehnološki parki, ki omogočajo partnerstva med državo, univerzami, raziskovalnimi ustanovami in podjetji, so sestavni del tega pristopa.
Ob številnih uspešnih slovenskih kampanjah na platformah za množično financiranje, se zdi, da se tam cedita mleko in med. “Navadno je na kickstarterju uspešnih okoli 45 odstotkov kampanj. Vsem torej ne bo uspelo in ni lahko. Mislim, da je v življenju le malo stvari, ki so idealne.” Ameriški strokovnjak Jason Best o tem, kako biti najboljši pri množičnem financiranju in kako nov model financiranja pomaga graditi zaupanje.
Prižigamo zeleno luč za zeleno in krožno gospodarstvo. Kriza, odvisnost od uvoza surovin in čedalje bolj globalna konkurenca kažejo, da je model "naravni viri-izdelek-odpadek" zastarel. Kot šaljivo izpostavlja direktor Centra za ravnanje z odpadki Puconci Franc Cipot: "To več niso odpadki, to je nekaj zelo pametnega. Zaposlenih imamo 70 ljudi in če bo šlo tako naprej, bomo zmagali in bomo imeli na koncu marmelado."
Neveljaven email naslov