Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Organizacijska zapletenost podjetij se je v desetletju in pol povečala vsaj za 50, ponekod pa celo za 350 odstotkov, kar pa negativno vpliva na udeleženost zaposlenih, njihovo zavzetost, zadovoljstvo in s tem na produktivnost organizacije. Yves Morieux, eden izmed vodilnih svetovnih strokovnjakov za strategijo in organizacijo ter soavtor knjižne uspešnice Six Simple Rules pozna rešitev.
V pogovoru za Poslovne krivulje na Valu 202 bo odstrl nekaj ključnih napotkov o tem, kako upravljati s kompleksnostjo podjetij in organizacij, ne da bi pri tem zapletali njihovo delovanje. Zanimalo nas bo tudi, kako bi lahko z njegovimi pravili izboljšali sodelovanje v celotni regiji Jugovzhodne Evrope.
Pogovor z Yvesom Morieuxom, enim izmed vodilnih svetovnih strokovnjakov za poslovne strategije in organizacije
Yves Morieux, ki vodi vodilno svetovalno družbo za poslovne strategije The Boston Consulting Group, pravi, da se zadnja leta ukvarja predvsem z dvema vprašanjema: zakaj je produktivnost podjetij čedalje nižja, in to kljub razvoju tehnologije in globalizaciji, in zakaj so ljudje vse manj motivirani za delo, ki ga opravljajo? Je to podobno vprašanje kot tisto o kuri in jajcu? Je manjša produktivnost posledica manjše motivacije ali je nasprotno: smo manj motivirani zaradi vse manjše produktivnosti?
“Produktivnost podjetij se je v večjih evropskih gospodarstvih v 50., 60. in zgodnjih 70. letih prejšnjega stoletja povečevala po 5-odstotni stopnji, od leta 1973 do leta 1983 se je zmanjševala za 3 odstotke na leto, nato do leta 1992 za 2 odstotka na leto, od leta 1995 pa se zmanjšuje za odstotek na leto,” pravi. Vzrok za to je po njegovem v vse bolj zapleteni strukturi podjetij.
“Vse več časa posvečamo sestankom, vse več časa je zapravljenega za poročila, vse več dela je zaradi dela samega in vse manj je dejanskega dela. Podobno je z motiviranostjo zaposlenih.” – Yves Morieux
Organizacije so postale preveč zapletene, milo rečeno se spreminjajo v labirinte, pravi avtor knjižne uspešnice Six Simple Rules, ki te dni gostuje na politično-ekonomskem forumu za jugovzhodno Evropo Summit 100 v Portorožu. Vzrok za to lahko po njegovem iščemo v tem, da podjetja za organizacijo dela in uresničevanje novih ciljev uporabljajo zastarele menedžerske prijeme. V minulih letih je svetoval več kot 500 podjetjem iz 50-ih držav in dognanja povzel v šestih pravilih.
Prvič, zaposleni morajo razumeti, kaj počnejo drugi in kakšno delo opravljajo. Drugič, zrahljati je treba pravila, zmanjšati hierarhične stopnje in okrepiti povezanost med vsemi sloji. Tretjič, vsakemu zaposlenemu je treba povečati moč, skupna moč podjetja mora biti večja. Četrtič, poudarek mora biti na učinku naših dejanj v prihodnosti, dobrem ali slabem, in na tem, da bomo zanj nosili odgovornost. Petič, povečati je treba recipročnost, vzajemnost. In šestič, nagraditi je treba tiste, ki sodelujejo.
Kaj pa prenos tega koncepta na državno upravo? V Sloveniji pogosto slišimo očitke, da je ta preobsežna in preveč okostenela … “Težava pri državnem aparatu je enaka kot v podjetjih,” pravi Morieux, “gre za hiperprodukcijo novih oddelkov, služb, odgovornih, pravil, meritev uspešnosti, nepotrebnih srečanj, poročil o delu, vmesnih služb … in z vsem tem je čedalje teže uspešno delati. Da, sodelujemo z nekaterimi državami in ugotavljamo, da je mogoče ta pravila prenesti na državno upravo.”
Kje je največji odpor? Pri tistih, ki so na dnu, na sredi ali na vrhu? “Največja podpora je pri tistih na vrhu. Izvršni direktor se po navadi najbolj zaveda razsežnosti takšnih ukrepov. Velika podpora je tudi na dnu, kjer ljudi sistemska okostenelost najbolj teži, a nimajo vzvodov, da bi se je rešili. Še največji odpor proti uvajanju sprememb je na sredini.”
Yves Morieux je skušal v osrednjem predavanju drugega dne politično-gospodarskega srečanja Summit 100 v Portorožu pristop k premoščanju presežne kompleksnosti sodobnih organizacij, ki dušijo motivacijo in vključenost zaposlenih, prenesti na novo raven – v okvire konkurenčnosti držav in regije jugovzhodne Evrope.
“Vlade bi morale spodbujati podjetja k sodelovanju, ustvarjati bi morale ugoden ekosistem in infrastrukturno omrežje za razvoj podjetništva. Na neki način bi morale stremeti k temu, da izzovejo nastanek kritične mase, ki bi zatem sama poganjala gospodarsko sodelovanje.”
Kaj pa številne razlike in spori med temi državami? Pogosto je slišati očitke, da so zgodovinske razlike in medsosedski spori preprosto preveliki, da bi bilo mogoče ustvariti učinkovito sodelovanje. “Ne, to je povsem napačen pogled, nerazumevanje človeškega vedenja. Človeka primarno ne žene preteklost, nismo retrospektivna bitja, poganja nas težnja po ciljih v prihodnosti. Če bodo vlade dovolj pametne in bodo spodbujale k skupnim podjetniškim ciljem, bodo vzroki, ki zdaj delijo regijo, čez noč poniknili.”
623 epizod
Poslovne krivulje valovijo med povpraševanjem in ponudbo. Od ideje do uspeha je morda ključna prav prava informacija. Zato Poslovne krivulje opozarjajo na priložnosti, nove trge, investicije in razpise.
Organizacijska zapletenost podjetij se je v desetletju in pol povečala vsaj za 50, ponekod pa celo za 350 odstotkov, kar pa negativno vpliva na udeleženost zaposlenih, njihovo zavzetost, zadovoljstvo in s tem na produktivnost organizacije. Yves Morieux, eden izmed vodilnih svetovnih strokovnjakov za strategijo in organizacijo ter soavtor knjižne uspešnice Six Simple Rules pozna rešitev.
V pogovoru za Poslovne krivulje na Valu 202 bo odstrl nekaj ključnih napotkov o tem, kako upravljati s kompleksnostjo podjetij in organizacij, ne da bi pri tem zapletali njihovo delovanje. Zanimalo nas bo tudi, kako bi lahko z njegovimi pravili izboljšali sodelovanje v celotni regiji Jugovzhodne Evrope.
Pogovor z Yvesom Morieuxom, enim izmed vodilnih svetovnih strokovnjakov za poslovne strategije in organizacije
Yves Morieux, ki vodi vodilno svetovalno družbo za poslovne strategije The Boston Consulting Group, pravi, da se zadnja leta ukvarja predvsem z dvema vprašanjema: zakaj je produktivnost podjetij čedalje nižja, in to kljub razvoju tehnologije in globalizaciji, in zakaj so ljudje vse manj motivirani za delo, ki ga opravljajo? Je to podobno vprašanje kot tisto o kuri in jajcu? Je manjša produktivnost posledica manjše motivacije ali je nasprotno: smo manj motivirani zaradi vse manjše produktivnosti?
“Produktivnost podjetij se je v večjih evropskih gospodarstvih v 50., 60. in zgodnjih 70. letih prejšnjega stoletja povečevala po 5-odstotni stopnji, od leta 1973 do leta 1983 se je zmanjševala za 3 odstotke na leto, nato do leta 1992 za 2 odstotka na leto, od leta 1995 pa se zmanjšuje za odstotek na leto,” pravi. Vzrok za to je po njegovem v vse bolj zapleteni strukturi podjetij.
“Vse več časa posvečamo sestankom, vse več časa je zapravljenega za poročila, vse več dela je zaradi dela samega in vse manj je dejanskega dela. Podobno je z motiviranostjo zaposlenih.” – Yves Morieux
Organizacije so postale preveč zapletene, milo rečeno se spreminjajo v labirinte, pravi avtor knjižne uspešnice Six Simple Rules, ki te dni gostuje na politično-ekonomskem forumu za jugovzhodno Evropo Summit 100 v Portorožu. Vzrok za to lahko po njegovem iščemo v tem, da podjetja za organizacijo dela in uresničevanje novih ciljev uporabljajo zastarele menedžerske prijeme. V minulih letih je svetoval več kot 500 podjetjem iz 50-ih držav in dognanja povzel v šestih pravilih.
Prvič, zaposleni morajo razumeti, kaj počnejo drugi in kakšno delo opravljajo. Drugič, zrahljati je treba pravila, zmanjšati hierarhične stopnje in okrepiti povezanost med vsemi sloji. Tretjič, vsakemu zaposlenemu je treba povečati moč, skupna moč podjetja mora biti večja. Četrtič, poudarek mora biti na učinku naših dejanj v prihodnosti, dobrem ali slabem, in na tem, da bomo zanj nosili odgovornost. Petič, povečati je treba recipročnost, vzajemnost. In šestič, nagraditi je treba tiste, ki sodelujejo.
Kaj pa prenos tega koncepta na državno upravo? V Sloveniji pogosto slišimo očitke, da je ta preobsežna in preveč okostenela … “Težava pri državnem aparatu je enaka kot v podjetjih,” pravi Morieux, “gre za hiperprodukcijo novih oddelkov, služb, odgovornih, pravil, meritev uspešnosti, nepotrebnih srečanj, poročil o delu, vmesnih služb … in z vsem tem je čedalje teže uspešno delati. Da, sodelujemo z nekaterimi državami in ugotavljamo, da je mogoče ta pravila prenesti na državno upravo.”
Kje je največji odpor? Pri tistih, ki so na dnu, na sredi ali na vrhu? “Največja podpora je pri tistih na vrhu. Izvršni direktor se po navadi najbolj zaveda razsežnosti takšnih ukrepov. Velika podpora je tudi na dnu, kjer ljudi sistemska okostenelost najbolj teži, a nimajo vzvodov, da bi se je rešili. Še največji odpor proti uvajanju sprememb je na sredini.”
Yves Morieux je skušal v osrednjem predavanju drugega dne politično-gospodarskega srečanja Summit 100 v Portorožu pristop k premoščanju presežne kompleksnosti sodobnih organizacij, ki dušijo motivacijo in vključenost zaposlenih, prenesti na novo raven – v okvire konkurenčnosti držav in regije jugovzhodne Evrope.
“Vlade bi morale spodbujati podjetja k sodelovanju, ustvarjati bi morale ugoden ekosistem in infrastrukturno omrežje za razvoj podjetništva. Na neki način bi morale stremeti k temu, da izzovejo nastanek kritične mase, ki bi zatem sama poganjala gospodarsko sodelovanje.”
Kaj pa številne razlike in spori med temi državami? Pogosto je slišati očitke, da so zgodovinske razlike in medsosedski spori preprosto preveliki, da bi bilo mogoče ustvariti učinkovito sodelovanje. “Ne, to je povsem napačen pogled, nerazumevanje človeškega vedenja. Človeka primarno ne žene preteklost, nismo retrospektivna bitja, poganja nas težnja po ciljih v prihodnosti. Če bodo vlade dovolj pametne in bodo spodbujale k skupnim podjetniškim ciljem, bodo vzroki, ki zdaj delijo regijo, čez noč poniknili.”
Ena od treh velikih univerz v nemški prestolnici postaja evropska Silicijeva dolina. Sogovornik: prof. dr. Jörg Steinbach, predsednik Tehniške univerze v Berlinu.
Kako vrniti denar, ki so ga iz Slovenije odnesli v tujino? Poleg strašljivih številk o skrivnih mednarodnih finančnih mahinacijah in megalomanski industriji z največjimi denarnimi tokovi, ki izginjajo v brezdanje žepe pohlepnežev, smo poiskali tudi možne rešitve - pri Jamesu Henryju, razgaljevalcu tovrstnega kriminala.
Število brezposelnih mladih na trgu se vztrajno povečuje. Delež teh je bil tako februarja več kot 26-odstoten, kar je za deset odstotkov več kot lani ta čas. Na trgu dela je kar nekaj pobud, kako razraščanje brezposelnosti med mladimi zajeziti. Pred dnevi so tako člani Zaposlitvenega kluba Ljubljana–Rakovnik, nad katerim bdi zavod Nefiks, pripravili inovativno srečanje mladih iskalcev zaposlitve pod naslovom »Pravi – praktične rešitve aktualnih in velikih izzivov«.
Poslovna pobuda, povezana s kurentom, seveda prihaja s Ptuja. Kurent je eden osrednjih zaščitnih znakov Ptujskega in Dravskega polja, Haloz in Slovenskih goric; sprva je nastopal kot spremljevalec skupine oračev, danes pa je na pohodu kot samostojna maska, ki nastopa v skupinah. Glas o njej je segel tudi v tujino, vendar je turist zunaj pustne sezone ne more doživeti. In prav na tej točki se je rodila vznemirljiva zamisel o projektu Non stop kurent.
Izraelec Dan Shechtman je leta 2011dobil Nobelovo nagrado za odkritje tako imenovanih kvazikristalov. V Sloveniji opaža neugodno demografsko sliko, ob čemer nam svetuje povečanje rodnosti, sprostitev prostega trga, zmanjšanje korupcije in predvsem okrepitev duha podjetništva. Schechtman že od leta 1987 predava podjetništvo, več kot deset tisoč mladih znanstvenikov in inženirjev je do zdaj spodbudil k vstopu na trg in drznosti, da na njem obstanejo. Zakaj je podjetništvo tako pomembno in kako je preoblikovalo sliko Izraela?
Predstavljamo pobudo podjetja LESNA TIP.iz Otiškega vrha pri Dravogradu.
Slovenija je zadolžena, a prav tako, pravzaprav še v večji meri so zadolžene druge države, s katerimi se primerjamo. Vendar je to kvečjemu slaba tolažba. Naraščanje slovenskega javnega dolga je alarmantno.
Z novim evropski programom sofinanciranja Ustvarjalna Evropa, ki bo izpeljan v obdobju od 2014 do 2020, bo slovenskim ustvarjalcem na voljo dodaten denar. Kako uspešni smo bili pri črpanju evropskih sredstev na področju kulture v preteklosti in kakšen je obet prihodnosti in tudi o izkušnjah slovenskih mladih ustvarjalcev.
Zgodba o mednarodnem grozdu garažnih podjetij, ki se ukvarja s prodajo opreme za peko tradicionalne madžarske jedi oziroma peciva, tako imenovanega "kurtoš kalač".
Negotovost in strah nista najboljša popotnika pri uresničevanju idej, a sta pri nas zelo zakoreninjena. Ameriški investitor in mentor Jerry Collona je prepričan, da nam lahko uspe.
Evropska unija želi s strategijo Evropa 2020 spremeniti evropski model gospodarske rasti in ustvariti pogoje za t. i. pametno rast in razvoj. Ukrepi naj bi tudi slovensko gospodarstvo vrnili v konkurenčno tekmo, predvsem na področju razvoja in inovacij, kjer so nas globalne tekmice v zadnjih letih prehitevale po levi in desni. Na kakšni poti proti "pametni rasti" smo trenutno in kaj delamo najbolj narobe?
Za ometom kulturnih prireditev in umetniških izdelkov deluje sistem vrednot in uveljavljanja moči. Več o tem kulturni menedžer Dušan Hedl s knjigo Podjetništvo v kulturi, kjer je pod drobnogled vzel predvsem organizacijski ustroj javnih kulturnih zavodov.
Davčno okolje je izrazito negotovo, meni 70% domačih podjetjih. O davčnem okolju in izsledkih ankete v Sloveniji.
Globalni strateg, ki trdi, da svet ni tako globaliziran kot mislimo. Bil je najmlajši profesor na Harvardski poslovni šoli. Zdaj uči v Španiji.
Vikendi niso le za žur, ampak tudi za ustanavljanje podjetij. To je ta konec tedna ugotavljalo več kot 300 študentov v petih slovenskih mestih. Kakšen bo izplen vikenda? Študent ljubljanske Ekonomske fakultete David Arnež pravi, da je dobil ogromno povratnih informacij in kopico uporabnih znanj. Se da podjetniško idejo uresničiti v enem vikendu? Kaj za spodbujanje podjetnosti mladih počne Agencija SPIRIT?
Družinska podjetja so bolj odporna na krizo, a to še ni razlog za praznovanje. Težave, ki prežijo nanje, niso le posledica zaostrenih gospodarskih razmer, ampak tudi vgrajene "sistemske napake" - prenosa lastništva na drugo generacijo.
V Sloveniji premoremo tako dobre ideje kot vrhunske znanstvenike, a ne znamo ustvariti velike poslovne zgodbe o uspehu. Zakaj? Pogovorjamo se z dr. Zevom Gurionom, izvršnim direktorjem ameriškega podjetniškega pospeševalnika Akron, ki je pred kratkim gostoval v Ljubljani.
Mislite, da nimate denarja za svoj genialni projekt? Razmislite še enkrat! “Že v prvih 17. urah smo zbrali 15.000 dolarjev.” To so izkušnje ustvarjalcev pametnega obeska Chipolo pri nabiranju sredstev na platformi Kickstarter. Crowdfunding oziroma množično financiranje je eden najbolj obetavnih načinov za zbiranje zagonskih sredstev. Luka Piškorič, soustanovitelj iniciative Crowdfunding.si, poudarja, da je bilo lani za nove poslovne priložnosti na voljo skoraj tri milijarde dolarjev, letos pa naj bi se številka povzela že na pet milijard.
Minuli teden je revija Podjetnik že 23. leto zapored razglasila podjetnika leta. To je Dušan Olaj, direktor podjetja Duol, ki je z baloni za pokrivanje objektov začelo osvajati trge nekdanje Sovjetske zveze. Prvi objekt, ki so ga zgradili, je bilo pokrito teniško igrišče za predsednika Belorusije, zdaj pa si podjetje s 15.000 kvadratnimi metri pokrite površine lasti tudi primat dobavitelja drugega največjega balona na svetu. Ta stoji v Kazahstanu in pokriva celoten nogometni stadion z atletsko stezo. Trenutno veliko delajo tudi v skandinavskih državah, v sodelovanju z Američani pa so razvili nov nanotehnološki izolacijski material.
Neveljaven email naslov