Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Darko Sinko je režiser in scenarist celovečernega prvenca Inventura, ki je svetovno premiero doživel v San Sebastianu ter prejel štiri nagrade na letošnjem 24. Festivalu slovenskega filma Portorož 2021. "Upam, da bo zaradi nagrad film lažje našel pot do gledalca. Še posebej v teh časih, ko je tako nebogljen." Film si bo mogoče ogledati na LIFFu, kjer se v tekmovalnem programu poteguje za nagrado Vodomec. Idejo za film je Darko Sinko našel pri prebiranju zbirke Zgodbe iz levega in desnega žepa češkega pisatelja Karla Čapka.
Režiser in scenarist prvenca Inventura Darko Sinko o navdihu iz češke zbirke zgodb, procesu ustvarjanja in inventuri življenja moškega srednjih let
Darko Sinko je režiser in scenarist celovečernega prvenca Inventura, ki je svetovno premiero doživel v San Sebastianu ter prejel štiri nagrade na letošnjem 24. Festivalu slovenskega filma Portorož 2021. "Upam, da bo zaradi nagrad film lažje našel pot do gledalca. Še posebej v teh časih, ko je tako nebogljen." Film si bo mogoče ogledati na LIFFu, kjer se v tekmovalnem programu poteguje za nagrado vodomec. Idejo za film je Darko Sinko našel pri prebiranju zbirke Zgodbe iz levega in desnega žepa češkega pisatelja Karla Čapka.
"V njih nastopajo detektivi, policisti, kriminalisti, zaporniki. So zelo eksistencialno obarvane. Ena izmed novel govori o morilskem napadu na glavnega junaka, ko neki večer nekdo poskuša streljati nanj. To je del, ki sem ga za film direktno prekopiral iz te novele. Pritegnil me je občutek opazovanja ljudi okoli sebe z nekimi čudnimi dvomi ali mislimi."
Režiser in scenarist, ki je svoj prvenec postavil v ljubljanske Koseze, se je tudi v svojih preteklih delih ukvarajal z vsakdanjim, dolgočasnim človekom in njegovim življenjem. Zanimal ga je občutek uhajanja jasnosti in sigurnosti v odnosih z najbližjimi. Kaj pa loči Čapka in Inventuro od navadnih detektivskih trilerjev? Po navadi se v detektivskih trilerjih vedno kaj zgodi, poslušalca ali gledalca pa zanima, kdo je bil kriv. "Čapek to obrne v čisto drugo stran. Ima razplet, ampak vedno v smeri socialne ali eksistencialne kritike, ukvarja se s kompleksnostjo človeških značajev. Življenje pri njem ni preprosto, je večplastno, zanimivo, nedokončno. Še vedno velja za velikega angažiranega in občutljivega humanista, od katerega se lahko vsi veliko naučimo."
"V trenutku se mi je zazdelo, da bi del Čapkove zbirke lahko postal film. Čez približno dva meseca je prišel ven poziv za prvo izvedbo scenarnice. V slovenskem filmskem prostoru je to genialna ideja, ki jo je dobil, izpeljal in jo vodi Matevž Luzar s pomočjo mentorjev in podpore Društva slovenskih režiserjev in Slovenskega filmskega centra. Gre za unikaten princip delavnice. Nanje se lahko prijaviš samo s sinopsisom, ne potrebuješ celotnega scenarija, producenta in podobno. Potrebuješ le idejo za film, od tu naprej pa se gradi v prihodnosti."
Scenarnico želijo kopirati tudi v tujini. Na teh delavnicah je Darko Sinko napisal prvo verzijo scenarija. Sodeloval je s številno ekipo, za veliko izmed njih je bila Inventura prav tako prvenec. "Vemo, da imamo v Sloveniji zelo dobre filmske delavce, ki uspešno sodelujejo pri mednarodnih reklamah in filmskih produkcijah. Poleg njih so za dober prvenec potrebni dobra ideja, malo sreče in znanja, da ga pripelješ do konca."
Zgodba filma je zelo preprosta. Govori o skromnem človeku v skromnem stanovanju, kamor nekdo strelja. Rafal prebije okensko steklo in obleži v sobi glavnega lika. Ta naredi seznam svojih potencialnih sovražnikov. Zaplete se, ko kar naenkrat postanejo sumljivi vsi.
"Film predstavlja inventuro življenja. Spremljamo moškega srednjih let, ki je vse svoje življenje živel tako, kot je mislil, da je prav in dobro. Potem pa se nenadoma zazdi, da je vsa ta njegova slika iluzija. Ob bližini smrti glavni lik dobi v svoje žile nekakšen sok življenja. Gledalci dobimo vtis, da se mu prvič po dolgih letih začnejo stvari intenzivno dogajati, začenja intenzivno živeti."
Inventura po LIFFu potuje v Luksemburg, Francijo, dogovarjajo se za dva španska festivala, predvajan je bil v Argentini, na spletni platformi v Torontu, mogoče bo svoj prostor našel tudi v Beogradu in Sofiji.
"Cel kup filmov je ostalo v slepem črevesju tega časa. Upam, da bo Inventura našla svoje poti naprej."
732 epizod
Nina Zagoričnik in Borja Močnik razvajata z glasbo in intervjujem, ki rad odmeva.
Darko Sinko je režiser in scenarist celovečernega prvenca Inventura, ki je svetovno premiero doživel v San Sebastianu ter prejel štiri nagrade na letošnjem 24. Festivalu slovenskega filma Portorož 2021. "Upam, da bo zaradi nagrad film lažje našel pot do gledalca. Še posebej v teh časih, ko je tako nebogljen." Film si bo mogoče ogledati na LIFFu, kjer se v tekmovalnem programu poteguje za nagrado Vodomec. Idejo za film je Darko Sinko našel pri prebiranju zbirke Zgodbe iz levega in desnega žepa češkega pisatelja Karla Čapka.
Režiser in scenarist prvenca Inventura Darko Sinko o navdihu iz češke zbirke zgodb, procesu ustvarjanja in inventuri življenja moškega srednjih let
Darko Sinko je režiser in scenarist celovečernega prvenca Inventura, ki je svetovno premiero doživel v San Sebastianu ter prejel štiri nagrade na letošnjem 24. Festivalu slovenskega filma Portorož 2021. "Upam, da bo zaradi nagrad film lažje našel pot do gledalca. Še posebej v teh časih, ko je tako nebogljen." Film si bo mogoče ogledati na LIFFu, kjer se v tekmovalnem programu poteguje za nagrado vodomec. Idejo za film je Darko Sinko našel pri prebiranju zbirke Zgodbe iz levega in desnega žepa češkega pisatelja Karla Čapka.
"V njih nastopajo detektivi, policisti, kriminalisti, zaporniki. So zelo eksistencialno obarvane. Ena izmed novel govori o morilskem napadu na glavnega junaka, ko neki večer nekdo poskuša streljati nanj. To je del, ki sem ga za film direktno prekopiral iz te novele. Pritegnil me je občutek opazovanja ljudi okoli sebe z nekimi čudnimi dvomi ali mislimi."
Režiser in scenarist, ki je svoj prvenec postavil v ljubljanske Koseze, se je tudi v svojih preteklih delih ukvarajal z vsakdanjim, dolgočasnim človekom in njegovim življenjem. Zanimal ga je občutek uhajanja jasnosti in sigurnosti v odnosih z najbližjimi. Kaj pa loči Čapka in Inventuro od navadnih detektivskih trilerjev? Po navadi se v detektivskih trilerjih vedno kaj zgodi, poslušalca ali gledalca pa zanima, kdo je bil kriv. "Čapek to obrne v čisto drugo stran. Ima razplet, ampak vedno v smeri socialne ali eksistencialne kritike, ukvarja se s kompleksnostjo človeških značajev. Življenje pri njem ni preprosto, je večplastno, zanimivo, nedokončno. Še vedno velja za velikega angažiranega in občutljivega humanista, od katerega se lahko vsi veliko naučimo."
"V trenutku se mi je zazdelo, da bi del Čapkove zbirke lahko postal film. Čez približno dva meseca je prišel ven poziv za prvo izvedbo scenarnice. V slovenskem filmskem prostoru je to genialna ideja, ki jo je dobil, izpeljal in jo vodi Matevž Luzar s pomočjo mentorjev in podpore Društva slovenskih režiserjev in Slovenskega filmskega centra. Gre za unikaten princip delavnice. Nanje se lahko prijaviš samo s sinopsisom, ne potrebuješ celotnega scenarija, producenta in podobno. Potrebuješ le idejo za film, od tu naprej pa se gradi v prihodnosti."
Scenarnico želijo kopirati tudi v tujini. Na teh delavnicah je Darko Sinko napisal prvo verzijo scenarija. Sodeloval je s številno ekipo, za veliko izmed njih je bila Inventura prav tako prvenec. "Vemo, da imamo v Sloveniji zelo dobre filmske delavce, ki uspešno sodelujejo pri mednarodnih reklamah in filmskih produkcijah. Poleg njih so za dober prvenec potrebni dobra ideja, malo sreče in znanja, da ga pripelješ do konca."
Zgodba filma je zelo preprosta. Govori o skromnem človeku v skromnem stanovanju, kamor nekdo strelja. Rafal prebije okensko steklo in obleži v sobi glavnega lika. Ta naredi seznam svojih potencialnih sovražnikov. Zaplete se, ko kar naenkrat postanejo sumljivi vsi.
"Film predstavlja inventuro življenja. Spremljamo moškega srednjih let, ki je vse svoje življenje živel tako, kot je mislil, da je prav in dobro. Potem pa se nenadoma zazdi, da je vsa ta njegova slika iluzija. Ob bližini smrti glavni lik dobi v svoje žile nekakšen sok življenja. Gledalci dobimo vtis, da se mu prvič po dolgih letih začnejo stvari intenzivno dogajati, začenja intenzivno živeti."
Inventura po LIFFu potuje v Luksemburg, Francijo, dogovarjajo se za dva španska festivala, predvajan je bil v Argentini, na spletni platformi v Torontu, mogoče bo svoj prostor našel tudi v Beogradu in Sofiji.
"Cel kup filmov je ostalo v slepem črevesju tega časa. Upam, da bo Inventura našla svoje poti naprej."
Povsod tam, kjer se v naši prestolnici globoko pod zemljo obnavlja infrastruktura, so prvi na vrsti arheologi. Prav včeraj so nazaj zasuli razkopano Erjavčevo cesto v centru Ljubljane, kjer so na različnih mestih že od lani potekala arheološka znanstvena izkopavanja. Erjavčeva, ki poteka od SNG Drama pa vse do Rožne doline, je bila nekoč med Cankarjevim domom na desni in predsedniško palačo na levi strani, še znotraj zahodnega obzidja nekdanje Emone. Emona je bila ustanovljena leta 14. ali 15. našega štetja, njeni graditelji so najprej izravnali teren, namenjen bodoči gradnji pravokotnega mesta, z vseh strani obdanega z obzidjem. Prav Erjavčeva cesta je arheološko še dokaj neraziskana.
Katja Pegan, gledališka režiserka, direktorica in umetniški vodja Gledališča Koper, tantadrujeva nagrajenka za življenjsko delo. Katja Pegan, ki je bila pred desetletjem tudi pobudnica te nagrade, jo je prejela za zasluge za ustanovitev Gledališča Koper, za vnovično profesionalizacijo gledališča na Obali, za režisersko delo in za pedagoško delo z mladimi gledališčniki. Nagrado Tantadruj za posebne dosežke gledališke umetnosti, skupaj podeljujejo tri primorska gledališča: Gledališče Koper, Slovensko stalno gledališče iz Trsta in SNG Nova Gorica. "Že vrsto let vodim gledališki trening z mladimi, ki bi radi nadaljevali študij gledališke režije ali igre na akademiji, prav letos bo s svojo diplomsko predstavo na našem festivalu gostoval moj nekdanji učenec, ki končuje študij režije na eni najbolj uglednih londonskih šol. V Koper prihaja s svojo dekanjo, ki želi spoznati kraj, kjer se je njen študent zaljubil v gledališče."
Slovenski krajinski arhitekt Gašper Habjanič živi in ustvarja v Berlinu. Te dni je v okviru svojega osebnega projekta Linescape, kjer raziskuje pomen in vlogo prostoročne risbe v krajinski arhitekturi, vodil po Ljubljani svoje berlinske študente. Gašper Habjanič je bil ob koncu študija imenovan za najboljšega študenta krajinske arhitekture v Evropi. Njegov zadnji projekt Warld. Berlin. Klima. je pred kratkim prejel kar dve nominaciji: za najboljši projekt krajinske arhitekture v Nemčiji in nominacijo za najboljši nemški dizajn 2020.
V 15 letih je bilo uresničenih 100 projektov! “Še vedno nas zanima javni prostor ter vsi mogoči in nemogoči načini, na katerega javni prostor soustvarjajo prebivalci mesta”, pravijo arhitektki Alenka Korenjak, Maša Cvetko ter komunikologinja Zala Velkavrh. Letošnji poletni projekt se imenuje Zunaj, podpira majhne lokalne akcije v Ljubljani. Organizatorji so prejeli 60 raznolikih in zanimivih prijav za izboljšavo okolice.
Nina Zagoričnik in Borja Močnik razvajata z glasbo in intervjujem, ki rad odmeva.
Marko Mandič, gledališki in filmski igralec, ki spretno krmari med snemanjem filmov in gledališkimi vlogami. V juniju, juliju in avgustu ga čakajo še Letoviščarji Maksima Gorkega na legendarnem poletnem festivalu v Salzburgu.
Avtorica celovečernega filma Zgodovina ljubezni, katerega premiera bo te dni v slovenskih kinematografih.
Nina Zagoričnik in Borja Močnik razvajata z glasbo in intervjujem, ki rad odmeva.
Kozmopolit, ki deluje na meji med umetnostjo, tehnologijami in znanostjo, bo zastopal Slovenijo na 58.beneškem umetnostnem bienalu s projektom "Here we go again ... SYSTEM 317." Projekt je rezultat večletnega raziskovalnega dela iz serije Resolucija, ki podaja konkretne fizične in praktično izvedljive rešitve za probleme v družbi. Marko Peljhan živi med Slovenijo in Kalifornijo, kot redni profesor predava na univerzi UC Santa Barbara, kjer je postal tudi predstojnik oddelka Znanost in umetnost.
David Groleger v nalogi raziskuje našo demografsko bilanco, ugotovi, da od vseh evropskih držav živi največ mladih do 34.leta doma pri starših v Sloveniji, pove, kako vpliva zasebna lastnina na trenutno stanje oderuškega trga najemnih stanovanj v državi in sklene z ugotovitvijo, da država potrebuje takšen stanovanjski sklad, ki bi uravnaval stanovanjski trg za cenovno vzdržen najem neprofitnih stanovanj in celo poda predloge, kako prestrukturirati obstoječe stanovanjske sklade. V ta namen, v nalogi razvije poseben tip atrijskih hiš, modularnih stanovanj, študentskih enot.
Čilenska pisateljica Lola Larra in čilenski ilustrator Vicente Reinamontes sta avtorja prve skupne knjige A sud dell' Alameda, Jug Alamede, ki je bila predstavljena na letošnjem 56.bolonjskem knjižnem sejmu za otroško in mladinsko literaturo. Gre za dve zgodbi in dva pogleda na študentsko gibanja leta 2006, ko so mladi zahtevali enake možnosti študija za vse, neglede na socialne razlike. Demonstracije, ki so se nadaljeval še v letu 2011 in 2013, so nekaj let kasneje dosegle svoj namen.
Čriček jo je ponesel v svet Ilustracije Ane Zavadlav iz knjige »Čriček in temačni občutek«, nizozemskega avtorja Toona Tellegena so bile razstavljene na mednarodni razstavi ilustratorjev na 34. Bolognskem knjižnem sejmu otroške in mladinske literature, pred tem pa je za svojega simpatičnega črička prejela posebno priznanje na natečaju ilustracije 'Nami Concours 2019, v Južni Koreji.
Industrijski oblikovalec, vodja Centra za oblikovanje zunanjosti Mercedesovih osebnih avtomobilov.
Gostja je bila Urša Menart, mlada filmska ustvarjalka, scenaristka in režiserka celovečernega prvenca Ne bom več Luzerka ter predsednica Društva slovenskih filmskih režiserjev.
Janez Dovč, multiinstrumentalist, skladatelj in harmonikar, ki je najprej doštudiral fiziko in se nato predal glasbi. Je avtor koncepta, glasbe in izvedbe glasbeno-gledališke predstave 'Tesla', o delu in življenju Nikole Tesle.
'Naša osnovna misel uprizoritve Molierjevega Tartuffa v Mestnem gledališču Ljubljana je bila neka nadčasovnost', razlaga režiser Tin Grabnar, ki je skupaj z dramaturginjo Brino Klampfer in scenografom Dorijanom Šilcem debitiral že na Malem odru SNG Drama s predstavo Prekleti kadilci, Svetlane Makarovič.
»Če sproti ne razrešiš nekatere stvari, niso zares pozabljene, so samo zamolčane in to je taka pomembna razlika,« Miha Mazzini, scenarist in režiser celovečernega prvenca Izbrisana.
Gost Nine Zagoričnik je bil režiser in pisatelj Nejc Gazvoda. V pogovoru sta se sprehajala med gledališem in filmom.
Sinja Ožbolt, koreografinja, plesalka in plesna pedagoginja na področju sodobnega plesa kot samostojne umetniške zvrsti.
Igralka Maruša Majer, skladatelj Tomaž Svete ter arhitekta Tina Gregorič in Aljoša Dekleva
Neveljaven email naslov