Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Mariborčanka, rojena v Slovenj Gradcu. Prva Slovenka, ki je dvakrat zapored postala svetovna prvakinja v smuku. Ima tudi dva mala kristalna globusa v kraljevski disciplini alpskega smučanja. Po nekaj bolj skromnih sezonah, so ji v zadnjih letih mnogi napovedovali smučarsko upokojitev, a jih ni poslušala. Odločno in trdo je delala naprej, prišlo je leto preporoda, prišle so zmage in spet je v svetovnem vrhu. Njena mama je alfa in omega njene ekipe, ki deluje po načelih družinskega podjetja. Te dni je na treningu na Peci, javnost je presenetila novica o trenerski menjavi v njeni ekipi. Zaenkrat noče delati dolgoročnih načrtov, a morda še ni rekla zadnje besede pod olimpijskimi krogi. Gostja današnje epizode Prvakov tedna je Ilka Štuhec.
80 epizod
Prvi dan v tednu se v jutru na Prvem družimo s Prvaki tedna. Razmišljujoči, uspešni in pogumni sogovorniki odstirajo nove poglede, poimenujejo stvari s pravimi besedami, analizirajo dogodke in domislijo ideje ob skodelici kave ali čaja v jutranjem pogovoru, s katerim utirimo nov teden.
Mariborčanka, rojena v Slovenj Gradcu. Prva Slovenka, ki je dvakrat zapored postala svetovna prvakinja v smuku. Ima tudi dva mala kristalna globusa v kraljevski disciplini alpskega smučanja. Po nekaj bolj skromnih sezonah, so ji v zadnjih letih mnogi napovedovali smučarsko upokojitev, a jih ni poslušala. Odločno in trdo je delala naprej, prišlo je leto preporoda, prišle so zmage in spet je v svetovnem vrhu. Njena mama je alfa in omega njene ekipe, ki deluje po načelih družinskega podjetja. Te dni je na treningu na Peci, javnost je presenetila novica o trenerski menjavi v njeni ekipi. Zaenkrat noče delati dolgoročnih načrtov, a morda še ni rekla zadnje besede pod olimpijskimi krogi. Gostja današnje epizode Prvakov tedna je Ilka Štuhec.
Odraščala je na kmetiji, ob sobotah sta z očetom z atlasom in zemljevidi načrtovala namišljene poti po svetu. Zdaj gre vsak teden »na lepše«, vendar to niso brezskrbna, užitkarska potovanja, ampak garaško delo majhne ekipe, da vsak petek zvečer na ekrane nacionalke pride oddaja Na lepše. Pravi, da se najbolje počuti v vinskih hramih vipavske doline - no, tole zahteva dodatno pojasnilo… V njeni potovalni prtljagi nikoli ne manjka manjši nož - tudi tole zahteva dodatno pojasnilo ... Je najbolj prepoznaven obraz slovenskega turističnega novinarstva, je predsednica Društva turističnih novinarjev Slovenije. Lani novembra je na Dnevih slovenskega turizma prejela nagrado Kristalni triglav za osebnost, ki je v letu 2023 največ prispevala k turistični prepoznavnosti Slovenije v svetu. O turističnih produktih razmišlja v kontekstu podnebnih sprememb, raje kot o butičnosti govori o avtentičnosti in pravi, da je privrženka digitalnega celibata. Gostja Prvakov tedna je Marjana Grčman.
Ko je razmišljal o tem, kaj želi početi v življenju, je nihal med študijem ekonomije in strojništva, čeprav si je njegova mama želela, da bi postal zdravnik. Odločil se je za ekonomijo in diplomiral z nalogo z naslovom Prekupčevalci s kmetijskim blagom pri nas. Svojo prvo službo je našel v takratnem gigantu, ki smo ga poznali pod kratico PTT: Širše javnosti je postal znan leta 1997, ko je postal predsednik uprave trgovskega podjetja, ki se v podnaslovu predstavlja kot najboljši sosed. V osem letnem obdobju vodenja omenjene družbe je prejel niz priznanj in nagrad za najboljšega menedžerja. Leta 2005 ga je z vrha odnesla politika s preprodajo državnih lastniških deležev. Leto pozneje kot župan prvič vstopi na ljubljanski Magistrat. Ljubljančanke in Ljubljančane je prepričal s programom 22 projektov, zdaj je na čelu glavnega mesta že peti mandat in bo jeseni postal tudi župansko polnoleten, omenjeni seznam pa je skoraj izčrpan. Tako kot so nekoč prihajale menedžerske nagrade, so v zadnjem desetletju na njegov naslov prihajali pozivi na sodišče. Vedno je bil tesno povezan s športom, z njegovo izdatno pomočjo je Krim postal evropski prvak. Sledil je nastop na državnozborskih volitvah, čeprav je njegova Pozitivna Slovenija prepričljivo zmagala, se je njegov pohod na Gregorčičevo končal negativno, saj mu ni uspelo sestaviti vlade. V svojem življenju skoraj ne pozna hobijev, saj je županovanje zanj služba, prosti čas, in dopust. Slednjega si na leto privošči največ šest dni, pa še to bolj zaradi žene in vnukinj. Povsem dobro shaja s petimi urami spanja na noč, vstaja ob pol šestih in mu zato ni bilo težko priti na oddajo. Potem ko je že prelistal jutranje časnike je gost prve epizode Prvakov tedna v novem letu župan Ljubljane, Zoran Janković.
Gost današnje epizode Prvakov tedna je že pri sedmih vedel, da želi postati novinar. Šola je bila zanj peklenska izkušnja, zares se je začel izobraževati šele po koncu formalnega izobraževanja. Kot novinar je poročal s številnih vojnih in kriznih območij, je iskalec dobrih praks na področju upočasnitev klimatskih sprememb. Pravi, da je profesionalno stoodstotno samoudejanjen. Njegov cilj je ostati absolutno neodvisen in hkrati gospodar svojega časa ter prostora. Ne skriva se v conah udobja, po svetu ne hodi zaradi ego safarija, small talk ali drobni pomenki ga ubijajo. Ali smo bili na nedavno končani podnebni konferenci priča največjemu zelenemu zavajanju v zgodovini? Ali je Slovenija lahko prizoršče Plana B? Gost oddaje Prvaki tedna je bil novinar in publicist Boštjan Videmšek.
Odraščal je s pogledom na mariborski Ljudski vrt, odločitev za nogometne vijolice je bila logična in hkrati sanjska izbira. Hitro je postal legionar na avstrijskih nogometnih igriščih, po vrnitvi domov je trikrat kot igralec in nato še dvakrat kot trener postal državni prvak z Mariborom. Leta 2010 je slovenski nogomet drugič, po Katancu, popeljal na svetovno prvenstvo, kjer so Slovenci dosegli prvo zmago. Nato je v petih letih NK Rijeka postavil ob bok velikima Dinamu in Hajduku. Pet je njegovo srečno število, malo manj s srečo je povezano število devet, saj je imel v času profesionalne igralske kariere devet operacij. Je diplomant Fakultete za šport, ob pomanjkanju nogometnih služb bi si lahko kruh služil tudi kot radijski voditelj. Rad ima džez, spozna se na vino, je garač in hedonist. Njegova vrnitev na selektorski stolček je spisala novo poglavje slovenske nogometne pravljice – Slovenija dviga zastave in gre naprej, po 24 letih bo spet zaigrala na evropskem nogometnem prvenstvu. Ta čas je eden najbolj priljubljenih Slovencev, ki bi na barometrih z lahkoto pometel z večino slovenskih politikov. Gost nove epizode Prvakov tedna je selektor slovenske nogometne reprezentance Matjaž Kek. FOTO: MMC / www.alesfevzer.com
Predstava v Mladinskem gledališču ji je kot majhni punčki spremenila življenje, čeprav bi si starši bolj želeli, da bi se v domači delavnici oprijela mizarske obrti. Od Šentjakobskega gledališča prek Celja in Trsta je napela svoj gledališki karierni lok. Zdaj je že dve desetletji članica igralskega ansambla v ljubljanski SNG Drami. Na vrhuncu izjemne gledališke kariere se je odločila svoj ustvarjalno kreativni potencial udejaniti tudi med knjižnimi platnicami. Nedavno je na slovenski knjižni trg vstopila z literarnim prvencem z naslovom Pretežno jasno. Kljub številnim nagradam, ki jih je doslej prejela za svoje ustvarjalne dosežke, pravi, da je čez dva dni vsak uspeh samo spomin. Sebe opiše kot optimističnega cinika. Čeprav rada igra in se dobro znajde v vlogah hudobcev, ima raje družbo kamel kot morskih psov. V jutru, po »ta veselem dnevu kulture«, je bila gostja oddaje Prvaki tedna prvakinja ljubljanske Drame in pisateljica Barbara Cerar.
Po diplomi bi se lahko vse življenje ukvarjal s prevajalskimi dilemami ali pa urejal kadrovske mape uslužbencev nacionalne rtv hiše. Kot bobnar bi lahko ostal v drugi frontni liniji koncertnega odra, a potem ne bi nikoli izvedeli, kako je, ko kakšno noč pri štorkljah prespi. S Horizontom te igre ne bilo konec, vse je šele začelo. Izvir, Sanje, Avantura in Spremstvo niso ravno gesla svetovne glasbene enciklopedija. Ko pa spomnimo, da nas je opomnil, da mali bogovi vedrijo in oblačijo v vsaki slovenski vasi in slehernem podjetju, ter da se od višine zvrti, veste, da govorimo o Vladu Kreslinu. V več kot pol stoletni karieri se je na njegovem diskografskem kontu nabralo okoli 30 albumov, vsaj dvakrat več je klobukov v njegovi omari. V glasbi spaja lokalno in globalno, narečja na diagonali Goričko- Piran so tudi zaradi njega dobila domovinsko pravico v urbanih okoljih, njegove skladbe navdihujejo gledališče in film, in so materija diplomskih nalog. O Kreslinu iz Beltinec pišejo knjige v ameriškem Teksasu. Ker je njegov vzornik Bob Dyaln dobil Nobelovo nagrado za književnost, čakamo, kdaj se ga bo spomnil upravni odbor sklada za podeljevanje Prešernovih nagrad. Lepo nam je, ko reče, da je pesem od tistega, ki jo potrebuje, še lepše bi bilo, če bi ga slišali odločevalci, ko pravi: pustite nam ta svet. Vlado Kreslin gre pred snidenjem s 70-tico še dvakrat spat, Vlado je pač za vedno IN ter gost današnje epizode Prvakov tedna.
Njeno življenje je povezano s knjigami, jeziki in kulturnimi prostori. Desetletje in pol je preživela v literarno založniških krogih, sodelovala je pri razvoju sistema za izposojo e-knjig Biblos, nekaj let je vodila festival Fabula, v okviru katerega ji je prvič na enem odru uspelo združiti lacanovski Triglav: Žižek, Dolar, Zupančič. Zavihtela se je na vrh javne agencije za knjigo, od tam so jo odstavili, bojda zaradi politične nekompatibilnosti s prejšnjo vlado. Pravi, da vedno znova izstopa iz cone udobja, in morda se je prav zato podala na pot kulturnega managmenta, in postala direktorica novega javnega zavoda Center Rog. Njena prva prostočasna dejavnost je urbano čebelarjenje, nekoč so bili to konji in jahanje, vseskozi je strastna smučarka. Kot filozofinja, jezikoslovka in novinarka je začela na Radiu Maribor, in je spet v radijskem studiu, tokrat kot gostja oddaje Prvaki tedna. Renata Zamida.
Nekateri poznavalci pravijo, da je » slovenska Bjork«. Marsikomu bi taka primerjava močno laskala, a pri njej je ta vzporednica vsebinsko preskromna. Je namreč vsestranska glasbena ustvarjalka in performerka. Sprehaja se od etna prek gledališke glasbe do z elektroniko obogatenega eksperimentiranja. Razpon sega od gledaliških do koncertnih odrov, od skupine Laibach do Svetlane Makarovič, od Bolgarije do Brazilije, od starodavnih tradicij do elektronike, od klasike do džeza, od pripovedovanja do harfe. Vse pa povezuje njen glas. Je ustanoviteljica in avtorica mnogih domačih in mednarodnih glasbenih zasedb, skrbi jo brezvestno človekovo uničevanje narave, modrosti črpa od starovercev, obvlada umetnost iskanja in sprejemanja, ceni moč zdravilnih rastlin, uporablja zagovore, z uroki se ne igra in pravi, da je rokovanje z glino ena sama meditacija. Je umetnica nove generacije in gostja nove epizode Prvakov tedna. Zvezdana Novakovič.
Na mestu današnjega gosta bi lahko sedel uspešen fotograf ali slaven arhitekt. Bi … če ne bi kot otrok v lokalnem kinu videl Spielbergovega Žrela in naslednje poletje v roke dobil super 8 filmske kamere. Z njo je prišlo odkritje - gibljive sličice. Ali mu je dejstvo, da v treh poskusih ni bil sprejet na AGRFT škodilo, ali morda celo dalo pospešek njegovi filmski karieri? Bi sploh postal filmski režiser, če v ŠKUC-u v 80. letih ne bi videl vseh tistih koncertov zvezd novega vala in punka? Danes ima v svoji filmografiji več kot ducat igranih celovečercev in še kopico dokumentarnih filmov. Njegovi Rezervni deli so se pred dvema desetletjema uvrstili v glavni tekmovalni program Berlinala, njegovo Nočno življenje je leta 2016 prejel kristalni globus za najboljšo režijo na festivalu v Karlovih Varih. Njegova Slovenka je prvi slovenski film, ki ga je Netflix uvrstil v svojo ponudbo. V kinu je ta čas na ogled njegov hommage prijatelju in igralcu Petru Musevskemu, z naslovom Pero, za katerega so kritiki zapisali, da je nadvse zanimiv in ganljiv film, ki daleč presega svojo neposredno tematiko. Ob vsem tem pravi, da »ima pač srečo, da lahko dela filme«. Gost nove epizode Prvakov tedna je bil filmski režiser in scenarist Damjan Kozole.
Že od malih nog obožuje, ljubi jezik, jezik je podstat vsega, kar počne: je namreč pisatelj, prevajalec, pripovedovalec, stand-up komik, mojster improvizacije, ustvarjalec podkastov in ambasador branja. Že kot srednješolec je rapal Brižinske spomenike. Slovenske literarne klasike je naredil za kul in lol, Cankarja je postavil v strip, reformatorje na oder modernih časov. Leta 2012 je bil uvrščen na častno listo Mednarodne zveze za mladinsko književnost. Njegova najljubša beseda je žmoht, ugotavlja, da smo Slovenci zelo pogojeni z jezikom, še zlasti z dvojino. Pripomni, da je njiva metafora za slovensko bit. Velja za enega najbolj vplivnih ljudi na družabnih omrežjih pri nas. Pravi, da ga poganja firbec, tisti, ki ga poznajo, so prepričani, da deluje kot naravni antidepresiv. Večina se zjutraj poslovi od pižame, mi smo si za najboljšo jutranjo družbo izbrali Pižamo.
Pisalo se je leto 1978, ko je prišel na avdicijo za radijskega napovedovalca na takratni Radio Ljubljana, nato pa je postal eden najbolj prepoznavnih glasov slovenskega nacionalnega radia in televizije. Vse ostalo je zgodovina. In tako bi lahko končali tale uvod. A nadaljujmo, ker bi se že omenjena zgodovina lahko odvila tudi drugače, na primer, da bi ostal na odru Prešernovega gledališča v rodnem Kranju, in se morda čez čas preselil v kakšen drug gledališki ansambel. A ker je imel in ima še vedno rad radio, je pač moralo iti po tej poti. Več kot 20 let je vodil eno najstarejših oddaj Radia Slovenija- Četrtkov večer. S Koncertom iz naših krajev je prekrižaril Slovenijo ter gostoval na odrih slovenskih izseljencev, po Evropi in onkraj Atlantika. Njegova so bila sredina jutra na Prvem, v Števerjanu so ga vzeli za svojega, spomnijo se ga generacije gledalcev Obzornika in televizijskega dnevnika. Bil je mentor govora in radijskega nastopanja številnim, tudi še vedno aktivnim, ustvarjalcem nacionalnih radijskih programov. Med številnimi priznanji hrani tudi Kristalni mikrofon, ki ga je prejel leta 2007. Obožuje gledališče in film, kot pravega Gorenjca ga navdušujejo zimski športi, postal je študent Univerze za tretje življenjsko obdobje, je ambasador programa Svit in še vedno radio-aktiven, pri slednjem ne gre za sevanje kakšnega nevarnega izotopa, ampak za sledenje radijskim programom in nesebično deljenje znanja in izkušenj s tistimi, ki so pripravljeni poslušati. Le nekaj dni pred rojstnim dnevom Radia Slovenija, ko že zajemamo sapo za 95 svečk, je bil gost oddaje Prvaki tedna Janez Dolinar.
Diplomirala je iz slovenskega in italijanskega jezika, magistrirala iz sociologije kulture. Potem pa postala novinarka… verjetno naključno, saj zase pravi, da je njena profesionalna pot- pot naključij in sprememb, ki jih ni načrtovala, ampak so se ji kar zgodile. Njeni prvi novinarski postojanki sta bili Radio Študent in tednik Mladina, zdaj je že skoraj dve desetletji in pol zvesta RTV Slovenija. Nova Gorica, Rim, Ljubljana in Bruselj so njena mesta. Preučevala je ustroj in delovanje italijanske mafije, ukvarjala se je s fenomenom političnega populizma, spoznala zadnjega rimskega cesarja in vpogledala v zakulisje papeške palače. Njen literarni prvenec je bil nagrajen s knjižno nagrado modra ptica in nominacijo za Kresnika. Zdaj je pod streho njena kriminalna trilogija. Zakaj namesto v hribe ali na morje med dopustom raje pobegne v pisateljsko osamo, ali drži, da med novinarskim delom in literaturo postavlja berlinski zid in kaj jo je naučila impro liga, nam je povedala v novi epizodi Prvakov tedna. Z nami je bila novinarka, publicistka in pisateljica Mojca Širok.
V novi epizodi Prvakov tedna smo se pogovarjali s satirikom, komikom, akademsko izobraženim glasbenikom, za katerega je pred nekaj meseci Sašo Hribar dejal, navajam: »… je ta trenutek najbolj propulziven estradnik v Sloveniji. Stvari, ki jih počne, počne tako, da so videti enostavne, kot da bi se jih lahko lotil prav vsakdo, kar seveda ni res. V svojem performansu je altruističen in empatičen, like pa je sposoben prilagajati intelektualnemu dometu občinstva.« 19 let je član ekipe Radia Ga Ga, zadnjih nekaj sezon vodi televizijsko oddajo Kaj dogaja?, prepeva na Mali terasi, ustvaril je kopico imitatorskih likov: »Ifigenija, Zlatko Zahović, Dimitrij Rupel, Milan Kučan, Gregor Golobič, Borut Pahor, Jože Potrebuješ, Magnifico, Svetlana Makarovič, Elka Strojan, Zvezdana Mlakar….. Igra na violončelo iz leta 1900, obožuje češnje, nekoč je treniral gimnastiko, še vedno zna hoditi po rokah, in pronicljivo ugotavlja, da je marsikateri politik imitacija samega sebe. V jutru na Prvem je bil gost Prvakov tedna Tilen Artač.
V tokratnih Prvakih tedna dve eminenci, Svetlana Makarovič in Ksenija Benedetti.
Boštjan Šefic se je širši javnosti najbolj vtisnil v spomin v času velike migrantske krize med letoma 2015 in 2016, ko se je v vlogi državnega sekretarja na ministrstvu za notranje zadeve izkazal pri upravljanju begunskega vala. Velja za izjemno umirjenega človeka, ki s svojimi nastopi in razlagami deluje pomirjujoče, nikoli ne seje panike in nepotrebnega vznemirjenja. V svojem življenjepisu navaja, da je radoveden, motiviran, zanesljiv, odgovoren, iniciativen, vztrajen in ciljno usmerjen. Je strokovnjak za nacionalno varnost, obrambne sisteme in obveščevalno dejavnost. Posledično velja za enega najbolje informiranih ljudi pri nas, v tujini predava o boju proti terorizmu. Ker je vešč kriznega upravljanja, ga je vlada le nekaj mesecev po upokojitvi poklicala nazaj in mu kot državnemu sekretarju zaupala vodenje, ad hoc ustanovljene, vladne službe za obnovo po poplavah in plazovih. Namesto, da bi se posvetil športnim hobijem: teku, pohodništvu, kolesarjenju in jahanju, je sprejel službo, ki zahteva človeka in pol.
Novo šolsko leto prinaša naloge in izzive za obe strani katedra. Doktor Uroš Ocepek je profesor matematike in računalništva na Srednji tehniški in poklicni šoli Trbovlje. Prepričan je, da mora da biti dober učitelj radoveden in si upati izven okvirjev. Ukvarja se z raziskovanjem na področju umetne inteligence, kot bivši organist Avsenike spremeni v Ai-vsenike, s svojimi dijaki oblikuje evrovizijsko stavnico, v prostem času se ukvarja z rodoslovjem in po dolgem času spet riše. Pohvali se lahko z nazivom Učitelj leta 2022, za isto leto je prejel tudi Nagrado RS za izjemne dosežke na področju srednjega šolstva, v letu 2023 pa je bil predstavnik Slovenije na svetovnem izboru Global Teacher Prize, na katerem izbirajo učitelje, ki najbolj premikajo meje in delajo družbo boljšo. Doktor Uki, kot ga kličejo dijaki, nam je povedal, kakšna bo šola prihodnosti in kako v šoli sedanjosti čim bolj uživati. Gost nove epizode Prvakov tedna je bil dr. Uroš Ocepek.
Dolgoletni radijski športni novinar in komentator, eden najboljših poznavalcev košarke v Sloveniji, je pred šestimi leti sredi Carigrada napovedal, da smo pred vrati košarkarskega raja, zdaj je sam na pragu pisarne delavskega direktorja RTV Slovenija. Franci Pavšer upa, da bo RTV Slovenija spet medijska hiša, iz katere ljudje ne bodo razočarano odhajali, temveč bodo vanjo s ponosom prihajali. Od košarkarskega parketa do izzivov delavskega direktorja s Francijem Pavšerjem v novi epizodi Prvakov tedna.
Največja naravna nesreča v zgodovini Slovenije, ujma, katastrofa apokaliptičnih razsežnosti, sodni dan … Tako je moč opisati dogajanje nad večjim delom naše države v noči s četrtka na petek, ki se je nadaljevalo v petkovo dopoldne, 4. avgusta. In kako je 10 dni pozneje? Aplikacija Poplave 2023 deluje, odziv prostovoljcev je izjemen, uspešno so bile izvedene številne akcije zbiranja finančne pomoči za prizadete ljudi in kraje, pomoč prihaja tudi iz tujine, obnova bo dolgotrajna, njeni stroški bodo šli v milijarde evrov. Ob tem moramo ponovno premisliti naše sobivanje z vodami in naravo ter vstopati in posegati v prostor premišljeno. V teh dneh so se spisale številne zgodbe o požrtvovalnosti, solidarnosti, junaštvih, ki bi si zaslužile filmsko upodobitev. Izkazalo se je veliko junakov, veliko prvakov tedna, meseca, leta ali kar našega življenja … Sredi vrveža odpravljanja posledic ujme smo se pod tendo gasilskega kamiona pogovarjali z županjo Črne na Koroškem Romano Lesjak in nastala je nova epizoda Prvakov tedna.
Protokol Republike Slovenije je vodila 18 let. Zamenjala je ni nobena vlada, noben predsednik, dovolj je bilo ogledalo njenega dela. Po izobrazbi je muzikologinja, diplomirala je tudi na londonski šoli za odnose z javnostmi. Je izredna predavateljica na Univerzi na Primorskem in vodja Akademije za poslovni protokol. Pravi, da je v njej 197 odstotkov Primorke, da je njeno mesto Koper, a bi pogrešala bi tudi Ljubljano. Obožuje gozdne jagode in je ljubiteljica mačk. Njen najljubši otroški spomin je brezmejna žuboreča brezskrbnost. Cincanje je zanjo potrata časa, bolj kot v dobrodelnost verjame v solidarnost. Na vprašanje, na katero vprašanje ni odgovora, odgovori: »Na nobeno, ker tudi, ko ga ni, je.« Gostja nove epizode Prvakov tedna je Ksenija Benedetti.
Prvi dan v tednu se v jutru na Prvem družimo s Prvaki tedna. Razmišljujoči, uspešni in pogumni sogovorniki odstirajo nove poglede, poimenujejo stvari s pravimi besedami, analizirajo dogodke in domislijo ideje ob skodelici kave ali čaja v jutranjem pogovoru, s katerim utirimo nov teden.
Neveljaven email naslov