Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Sežig Jana Husa na grmadi je na današnji dan leta 1419 sprožil tolikšno ogorčenje, da so njegovi privrženci odstavili mestni svet, člane, pretežno Nemce, pa so enostavno pometali skozi okna Hradčanov. Izbruhnila je vstaja proti Vaclavu IV. in njegovemu polbratu, nemškemu cesarju Sigismundu, ki se je po Vaclavovi smrti polastil češke krone.
Na današnji dan leta 1854 so zgradili prvo gorsko železnico v Evropi. Pod vzhodnalpskim prelazom Semmering je Carl Ghega začrtal 1430 metrov dolg predor na nadmorski višini 897 metrov, na progi pa je še 15 predorov in 16 viaduktov. O tem podrobnej železničarski zgodoinar Mladen Bogič
V Medani se je na današnji dan leta 1899 rodil polkovnik Vladimir Gradnik. Po goriški gimnaziji so ga v Kobaridu mobilizirali in kot avstrijski vojak 97-ga tržaškega polka se je udeležil upora v Radgoni. Kasneje so ga premestili v Ukrajino, kjer je v slovenskem polku Nanos v Tiraspolu prisegel srbskemu kralju Petru prvemu. Po končani vojni se je udeležil bojev za severno mejo. Leta 1923 je končal vojaško akademijo v Beogradu. Iz nemškega ujetništva se je vrnil šele avgusta 1945. Kot oficir je predaval na višji vojni akademiji v Beogradu. Po upokojitvi je v Novi Gorici izdal knjigo Krvavo Posočje.
V Trstu je na današnji dan leta 2009 po daljši bolezni v 81. letu umrl profesor in organizator telesne vzgoje, trener, novinar in pisatelj Bojan Pavletič. Kmalu po njegovem rojstvu se je družina preselila v Jugoslavijo. Po vojni se je vrnil v Trst, kjer je maturiral na slovenskem učiteljišču, nato pa je študiral na Zavodu za telesno kulturo in diplomiral leta 1951. Že leta 1950 je začel poučevati na nižji srednji šoli v Rojanu, kasneje na srednjih šolah v Trstu, kjer je ostal vse do pokoja. Leta 1988 je prejel Žagarjevo nagrado, ko ga je pred mikrofon povabila Silvija Mozetič
Aleksander je tudi na Primorskem redek priimek. Statistiki so jih ob zadnjem popisu našteli 6, v telefonskem imeniku smo jih našli v Kromberku in Petelinjah. Ime Alexander razlagajo iz grškega glagola alekso "odbijam, odvračam, branim".
V Hamburgu je na današnji dan leta 1764 umrl skladatelj, diplomat in muzikolog Johann Mattheson. Iz obsežnega opusa oper, oratorijev, sonat in cantat velja omeniti vokalne skladbe. Znan je njegov traktat o baročni glasbi. Prisluhnimo odlomku 2. sonate v izvedbi Tria Corelli.
1149 epizod
Lahko bi dejali, da gre za Slovenski radijski biografski leksikon. Deset minutna oddaja nastaja na podlagi gradiva zbranega s pomočjo Primorskega biografskega leksikona, Enciklopedije Slovenije, Poskusnih gesel Slovenskega biografskega leksikona in naše dokumentacije. Gre za oddajo o pomembnih primorskih in slovenskih osebnostih, rojenih ali umrlih na "današnji dan" in zgodovinskih dogodkih.
Sežig Jana Husa na grmadi je na današnji dan leta 1419 sprožil tolikšno ogorčenje, da so njegovi privrženci odstavili mestni svet, člane, pretežno Nemce, pa so enostavno pometali skozi okna Hradčanov. Izbruhnila je vstaja proti Vaclavu IV. in njegovemu polbratu, nemškemu cesarju Sigismundu, ki se je po Vaclavovi smrti polastil češke krone.
Na današnji dan leta 1854 so zgradili prvo gorsko železnico v Evropi. Pod vzhodnalpskim prelazom Semmering je Carl Ghega začrtal 1430 metrov dolg predor na nadmorski višini 897 metrov, na progi pa je še 15 predorov in 16 viaduktov. O tem podrobnej železničarski zgodoinar Mladen Bogič
V Medani se je na današnji dan leta 1899 rodil polkovnik Vladimir Gradnik. Po goriški gimnaziji so ga v Kobaridu mobilizirali in kot avstrijski vojak 97-ga tržaškega polka se je udeležil upora v Radgoni. Kasneje so ga premestili v Ukrajino, kjer je v slovenskem polku Nanos v Tiraspolu prisegel srbskemu kralju Petru prvemu. Po končani vojni se je udeležil bojev za severno mejo. Leta 1923 je končal vojaško akademijo v Beogradu. Iz nemškega ujetništva se je vrnil šele avgusta 1945. Kot oficir je predaval na višji vojni akademiji v Beogradu. Po upokojitvi je v Novi Gorici izdal knjigo Krvavo Posočje.
V Trstu je na današnji dan leta 2009 po daljši bolezni v 81. letu umrl profesor in organizator telesne vzgoje, trener, novinar in pisatelj Bojan Pavletič. Kmalu po njegovem rojstvu se je družina preselila v Jugoslavijo. Po vojni se je vrnil v Trst, kjer je maturiral na slovenskem učiteljišču, nato pa je študiral na Zavodu za telesno kulturo in diplomiral leta 1951. Že leta 1950 je začel poučevati na nižji srednji šoli v Rojanu, kasneje na srednjih šolah v Trstu, kjer je ostal vse do pokoja. Leta 1988 je prejel Žagarjevo nagrado, ko ga je pred mikrofon povabila Silvija Mozetič
Aleksander je tudi na Primorskem redek priimek. Statistiki so jih ob zadnjem popisu našteli 6, v telefonskem imeniku smo jih našli v Kromberku in Petelinjah. Ime Alexander razlagajo iz grškega glagola alekso "odbijam, odvračam, branim".
V Hamburgu je na današnji dan leta 1764 umrl skladatelj, diplomat in muzikolog Johann Mattheson. Iz obsežnega opusa oper, oratorijev, sonat in cantat velja omeniti vokalne skladbe. Znan je njegov traktat o baročni glasbi. Prisluhnimo odlomku 2. sonate v izvedbi Tria Corelli.
V Donji Budački na Hrvaškem je v bitki s Turki na današnji dan leta 1575 padel general Herbat Aursperg - Herbad VIII. Turjaški. Bil je Lenkovičev vojak in učenec ter kasneje njegov naslednik. Bil je glavar Senja in poveljnik Hrvaške vojne krajine. Kot kranjski deželni glavar je med letoma 1566 in 1575 podpiral protestante. "Naša artiljerija je motila srbska utrjevalna dela ob dolnji Drini," tako je po dolgotrajenem predahu z balkanskega bojišča na današnji dan leta 1915 poročala tržaška Edinost. Po sporazumu s Turčijo z ozemeljskimi pridobitvami je Bolgarija razglasila splošno mobilizacijo. V Ajdovščini so na današnji dan leta 1945 začeli izdajati dvojezični uradni list Poverjeništva pokrajinskega narodnoosvobodilnega odbora za Slovensko Primorje. "Ugoden položaj Trsta v primeru pripadnosti k federativni Jugoslaviji," tako je sobotni Primorski dnevnik na današnji dan leta 1945 naslovil poročilo iz Londona: »Če dobi Trst, je Jugoslavija pripravljena dati mestu položaj federalne enote. To pomeni, da bi imel Trst 25 članov v jugoslovanski skupščini narodov.« Podnános je gručasto naselje v zgornji Vipavski dolini, ki se je nekoč imenovalo Šentvid. Ime vasi je verjetno abstrahirano iz prvotne predložne zveze 'na nos', v kateri je občno ime 'nos' mišljeno v metaforičnem pomenu kot 'predgorje' v pomenu 'vas pod predgorjem'. Na današnji dan leta 1935 se je v Trbovljah rodil flavtist Miloš Pahor. Flavto je študiral na tržaškem konservatoriju, nastopal je v ljubljanski operi in tržaškem gledališču Verdi. Na videmskem glasbenem liceju je kasneje poučeval in vzgojil cele generacije flavtistov. S soprogo, čembalistko Dino Slama sta leta 1978 na tržaški glasbeni matici ustanovila oddelek za staro glasbo. O tem je po enoletnih izkušnjah Branki Kljun povedal: Miloš Pahor in Dina Slama sta posnela preludija skladbe Pavleta Merkuja, Pesem in ples za flavto solo
Na današnji dan leta 1520 je po smrti sultana Selima I. prestol v Istanbulu zasedel Sulejman drugi Veličastni. V času njegovega vladanja je osmanska država doživela največji ozemeljski obseg in vrh kulturnega razcveta. V Meiningenu je na današnji dan leta 1905 umrl pesnik in planinec Rudolf Baumbach, tesno povezan tudi z našim Snežnikom. O njem je pred desetimi leti tako pripovedoval Vojko Čeligoj: "Goriške begunce iz Lipnice na Štajerskem so poslali v Radbor na Češkem. So iz krajev Kanal, Morsko, Bodrež. Med njimi so tudi že stari ljudje, po 76, 77 let, ki pač niso nikdar mislili, da bodo morali na večer svojega življenja s svojih domov", je na današnji dan leta 1915 poročala tržaška Edinost. Primorski dnevnik je na današnji dan leta 1945 objavil poziv Prebivalstvu Trsta in Julijske krajine, v katerem, je »Izvršni odbor Slovansko-italijanske antifašistične unije Julijske krajine pozval vse delavstvo, da vztraja v svoji pravični borbi, ki je obenem borba vseh nas. Zagotavljamo mu vso svojo podporo, ki mora biti podpora vsega prebivalstva Trsta in Julijske krajine.« V Pucićih pri Žminju se je na današnji dan leta 1950 rodil ekonomist in publicist Josip Orbanič. V Kanfanaru je dobil štipendijo za šolanje na elektrotehniški srednji šoli v Pulju, kasneje je postal inženir elektrovleke. Po diplomi na Visoki komercialni šoli v Mariboru in doktoratu je postal docent za poslovno logistiko in management kakovosti. Objavil je knjige Istrske železnice, Osamosvojitev slovenskih železnic in Prometna zgodovina Istre. V oddaji Portret je tako razmišljal o nujnosti drugega tira proge Koper - Divača: Podmélec je gručasta vas ob stari cesti, ki pri Ljubinjskem polju pelje v Baško grapo, na prisojnem pobočju Tlake. Zapis iz leta 1322 navaja ime Milz, iz leta 1377 Pomels. Ime kraja je izpeljano iz predložne zveze 'pod melec', pri čemer je melec, kot manjšalnica občnega imena 'mel' v pomenu 'melišče, grušč, večje kamenje na strmini pod gorsko steno'. Fašisti so kraj preimenovali v Piedimelze. V Padovi se je na današnji dan leta 1760 rodil organist in skladatelj Gaetano Valeri. Iz bogatega skladateljskega opusa organista padovanske katedrale prusluhnimo skladbi Largo za orgle, ki jo je posnel organist Milko Bizjak
Komaj 10 let po uradni razglasitvi Kraljestva Italije je bilo z zasedbo Rima na današnji dan leta 1870 končano združevanje Italijanov v skupno narodno državo. Italija je priključila Vatikan in Rim razglasila za prestolnico kraljestva. V Kopru se je na današnji dan leta 1880 rodil poročnik bojne ladje in iredentistični junak Nazario Sauro. Prisluhnimo pojasnilom zgodovinarja Boruta Klabjana: "Proti bovškemu ozemlju naperjeni napad, ki je stal sovražnika samo v dolini nad tisoč mož, se je izjalovil. Danes zjutraj so bili Italijani najsprednejše jarke že zapustili. V jugozapadnem odseku kraške planote pri Doberdobu se je izkoristila pretekla noč za razstreljevanje sovražnih zakopov, " je na današnji dan leta 1915 poročala tržaška Edinost. Na današnji dan leta 1930 se je v Trstu rodil odvetnik Bogdan Berdon, ki je zaslovel na številnih procesih zoper profesorja Sama Pahorja. Ob 70-em življenjskem jubileju je tako strnil spomine na ta boj: V Colornu se je na današnji dan leta 1945 rodil slikar Živko Marušič. Šolal se je v Kopru, kjer tudi živi. Po beneški Akademiji lepih umetnosti je v Ljubljani opravil še slikarsko specialko pri profesorju Stupici. Od leta 1973 je svobodni umetnik. Retrospektivno razstavo v ljubljanski Moderni galeriji je leta 1998 naslovil Slika je mrtva, naj živi slika in jo tako utemeljil: »Jugoslovanska vlada je objavila v Londonu spomenico, v kateri razlaga svoje zahteve o priključitvi Trsta in Julijske krajine k Jugoslaviji," tako je na današnji dan leta 1945 pisal Primorski dnevnik in dodal, da si bodo izvedenci ogledali položaj na terenu. Podgórje je gručasto naselje, ki leži na zahodnem vznožju Slavnika na Podgorskem krasu. Občnoimenski pomen besede 'podgorje' je 'kraj pod goro ali pod gorami'. Beseda je tvorjena iz predložne zveze 'pod goro', iz katere so tvorjeni tudi priimki Podgornik, Podgorski, Podgorščak. Fašisti so kraj preimenovali v Piedimonte del Taiano. V Parmi se je na današnji dan leta 1880 v glasbeni družini rodil skladatelj Ildebrando Pizzetti. Vrh je dosegel v orkestralni in zborovski glasbi. Mešani pevski zbor Obala je pod taktirko Ambroža Čopija posnel Pizzetijevo pesem Cade la sera
V Trstu se je na današnji dan leta 1855 rodil ladjar Henrik Jazbec. Najprej je vodil Agencijo za prevoz piva Dreher. Znamenita je bila njegova jadrnica Beechdale, zadnja tovorna jadrnica v Trstu. Postal je član Trgovske in industrijske zbornice v Trstu in si pridobil milijonsko premoženje, ki pa ga je razdal in na starost umrl v revščini. Na današnji dan leta 1915 se je z velikim ruskim umikom končala nemško-avstrijska ofenziva na vzhodni fronti, ki se je začela že maja, čeprav so se spopadi zaradi slabega vremena zavlekli še v oktober. Velik polom je doživela 3. ruska ramada, saj je padlo kar 240 tisoč vojakov, na avstrijsko-nemški strani pa je umrlo 90 tisoč mož. V Gorici se je na današnji dan leta 1940 rodil sociolog Emidij Susič. Zanimivo, da je z nalogo o jugoslovanski zunanji trgovini diplomiral na Ekonomski fakulteti katoliške univerze v Milanu. Izpopolnjeval se je v New Yorku, kjer je predaval metodologijo in tehniko družbenih raziskav. Odmevnejšo razpravo je strnil v knjigi Tiha asimilacija - psihološki vidiki nacionalnega odtujevanja. O identiteti slovenstva je na Dragi leta 2012 povedal: "Nadaljevanje londonskih razgovorov, Minister Kardelj predložil zahteve jugoslovanske vlade," tako je Primorski dnevnik na današnji dan leta 1945 naslovil poročilo iz Londona in posebej omenil, da je sovjetski zunanji minister Molotov izjavil, da je treba ozemlja, ki pripadajo Hrvatom in Slovencem, vrniti Jugoslaviji. Še kratek spominski utrinek na čase samoupravljanja. Z mesno krizo se je na današnji dan leta 1980 v oddaji Po samoupravni poti spopadla Zvonka Bricelj, ki je pred mikrofon povabila Stanka Renčlja, tedanjega predsednika Živinorejske poslovne skupnosti Slovenije: Plúžnje so gručasto naselje v južnem delu Cerkljanskega hribovja, ki leži na strmem prisojnem pobočju nad dolino reke Idrijce. Pri iskanju izvora imena izhajamo iz občnega imena 'plúžina' v pomenu 'orna zemlja'. V Detroitu je na današnji dan leta 1995 umrl blues pevec Louis "Mr Bo" Collins. Iz rodnega Indianola v delti Mississipija se je po vojni preselil v Chicago in kasneje v Detroit. Z vzdevkom "Mr Bo" je začel snemati leta 1959, sedem let kasneje je z bratom napisal svojo najbolj znano skladbo If Trouble Was Money, zato ji prisluhnimo
V Slavini pri Prestranku se je na današnji dan leta 1895 rodil zdravnik Franc Ambrožič. Po prvi svetovni vojni je bil prostovoljec na Koroškem. Medicino je zatem študiral v Zagrebu in na Dunaju. Služboval je v Trstu, Pivki in Postojni, kjer je bil primarij tamkajšnje bolnišnice. Po osvoboditvi je postal predsednik izvršnega odbora Tržaškega okrožja. V oddaji Primorska in njeni ljudje avtorja Andreja Jelačina se je leta 1971 takole spominjal svojih zdravniških začetkov na Pivškem: Enote 10. nemške armade so na današnji dan leta 1915 zasedle Vilno, ki so jo prej obkolile, vendar so se ruske enote 3. armade krčevito upirale, tako da so dolgotrajni spopadi terjali na tisoče žrtev. Zunanji minister in vodja jugoslovanske delegacije na pariški mirovni konferenci, Edvard Kardelj. je na današnji dan leta 1945 svetu zunanjih ministrov obrazložil zahtevo po priključitvi Slovenskega Primorja k Jugoslaviji. V Ljubljani je na današnji dan leta 1990 umrl pisatelj, esejist in dramatik Marjan Rožanc. Že kot 14-letni fant se je zaposlil v tovarni. Ko je delal v kulisarni Opere in Drame, je obiskoval grafično šolo. Leta 1951 ga je vojaško sodišče zaradi sovražne propagande obsodilo na triletno zaporno kazen, kar je izkoristil za pisanje. Po prvih objavah se je že leta 1955 odločil za poklic svobodnega umetnika. Delal je v uredništvih revij Perspektive in Problemi. Vodil je Oder 57, kasneje pa je bil sedem let direktor športne delovne skupnosti Slovan. Leta 1987 je Franci Slak po Rožančevem romanu Hudodelci posnel film. Za posmrtno izdano zbirko esejev Brevir je prejel Prešernovo nagrado. V arhivu hranimo razmišljanje Marjana Rožanca o gospodih iz leta 1974: Plúžna je gručasto naselje na dnu Bovške kotline, leži na morenskih nanosih na zgornji konglomeratni terasi, na vznožju Kaninskega pogorja. K vasi sodijo še niže ležeči zaselki Podklopca, Pod Turo in Podčela ter posamezne samotne kmetije. Kraj je bil omenjen že leta 1285. Sodeč po srednjevških zapisih, je pri iskanju izvora imena treba izhajati iz občnega imena 'plúžina' v pomenu 'orna zemlja'. Fašisti so kraj preimenovali v Plusina. V londonskem Kensingtonu je na današnji dan leta 1970 umrl James Marshall "Jimi" Hendrix. Leta 1966 je v Londonu z basistom Noelom Reddingom in bobnarjem Mitchem Mitchello ustanovil trio Jimi Hendrix Experience in s svojo izvirno glasbo postal rock zvezdnik. Marjan Malikovič in Brane Rončel sta o Hendrixu povedala:
V Zakojci se je na današnji dan leta 1890 rodil pisatelj France Bevk. V 65-letnem ustvarjalnem obdobju je napisal okrog 160 del. France Bevk si je vse življenje prizadeval za svobodo primorskega ljudstva. Umrl je v Ljubljani na svoj 80. rojstni dan. Le nekaj dni prej je Primorsko dramsko gledališče iz Nove Gorice v Idriji uprizorilo Bevkovo dramo Kajn. Elvira Kralj je tako primerjala uprizoritev s tisto pred 46-imi leti v Mariboru: Prisluhnimo odlomku prenosa pogrebne slovesnosti v Novi Gorici: »Az Est« je dobil od svojega posebnega dopisnika na soški fronti naslednje poročilo: "Na Krnu so hudi snežni viharji. Gosta megla se spušča med robove in onemogoča topovski boj. Veliko italijanskih vojakov še vedno nosi poletno obleko. Široki plašči, ki jih imajo bersaljerji, ne varujejo dosti mraza," tako je pisala tržaška Edinost na današnji dan leta 1915. Med redke slovenske uspešne humoriste sodi tudi na današnji dan leta 1965 v Ljubljani umrli odvetnik, politik in pisatelj Fortunat Mikuletič. Pravo je študiral na Dunaju in promoviral v Pragi. V Ljubljani so ga fašisti konfinirali v Abruce. Po vojni je delal kot odvetnik v Trstu, od leta 1959 pa je v Kopru urejal Uradni vestnik občin Koper, Izola in Piran v italijanščini. Urejal je tudi humoristični list Biks in ves čas pisal humoreske. V arhivu hranimo Mikuletičevo pesem Teran. Recitira Joško Lukeš: Na Golniku je na današnji dan leta 2010 umrl arhitekt Vojteh Ravnikar. Po končanem študiju se je zaposlil v projektivnem biroju Kraški zidar v Sežani, kjer je bil tudi član skupine Kras. Na Fakulteti za arhitekturo je predaval elemente oblikovanja, vrsto let je vodil Piranske dneve arhitekture. Ko je leta 2000 za svoj življenjski opus prejel Prešernovo nagrado, je o arhitekturi povedal: Pobégi so so razloženo naselje na položnem hrbtu, ki se od Svetega Antona spušča proti Bertokom. O izvoru imena podrobneje Marko Snoj, avtor etimološkega slovarja slovenskih zemljepisnih imen: V Altamuri pri Bariju se je na današnji dan leta 1795 rodil skladatelj Saverio Mercadante. Ustvaril je 60 oper, 4 balete, 21 maš, pisal je komorno glasbo, vendar je po smrti njegovo delo utonilo v pozabo. Ponovno so ga odkrili spet po drugi svetovni vojni. Prisluhnimo odlomku menueta iz Godalnega kvarteta v a-duru. Flavtista Adrasa Adorjana je na snemanju spremljal Munchenški godalni kvartet
16. september je tudi mednarodni dan varstva ozonske plasti, ki se nevarno tanjša in povroča burne klimatske spremembe, o čemer podrobnje Lučka Kjafež Bogataj:. Na današnji dan leta 1745 se je rodil ruski vojskovodja, feldmaršal in zmagovalec nad Napoleonom, Mihail Ilarijonovič Kutuzov. Z Napoleonom sta se spopadla kar v treh bitkah, v prvi je bil Kutozov poražen leta 1805 pri Slavkovu, Napoleon ga je premagal tudi v tako imenovani veliki domovinski vojni pri Borodinu. Toda, ko se je Napoleon umikal iz Moskve, mu je Kutuzov zelo previdno sledil in ga povsem porazil 16. in 17. novembra 1812 pri Smolensku. Na današnji dan leta 1830 so z veliko slovesnostjo v Trstu obeležili zaključek gradnje ceste Dunaj-Ljubljana -Trst. Nova cesta je bistveno izboljšala prometno povezavo tržaškega pristanišča z zaledjem, obenem pa je pomenila razvojni mejnik za številne primorske kraje, posebej za najbližje Opčine. "Hudi, a brezuspešni ruski napadi na gališki in volinjski fronti, Na Litovskem prodrle zvezne čete do Ščare in potisnile Ruse na vzhodni breg, Topovski boji na primorski fronti, Vsi napadi Italijanov odbiti," tako je na današnji dan leta 1915 strnila poročila s front prve svetovne vojne tržaška Edinost. Na današnji dan leta 1945 so zavezniki sklenili sporazum o sodelovanju pri iskanju pogrešanih oseb. Komisija je zaposlila 700 ljudi, ti so sortirali, urejali in registrirali okoli 100 ton dokumentov, ki so jih do leta 1948 zbrali zavezniki. Na današnji dan se je predal japonski garnizon v Hong Kongu, Španija se je umaknila iz Tangerja. Plískovica je gručasto naselje v jugovzhodnem delu Komenskega Krasa. Ime kraja domnevno vsebuje pridevnik 'pleski' v pomenu 'izkrčen, otrebljen štorov in korenin'. Je izpeljanka iz sicer nepotrjenega slovanskega glagola 'plesti ali plisti' v pomenu 'trebiti, krčiti'. Fašisti so kraj preimenovali v Pliscovizza della Madonna. Kralj bluesa, Bob Billy King, se je rodil na današnji dan leta 1925 v Indianoli, v ameriški zvezni državi Mississippi. Kitaro je začel igrati v klubih po Memphisu, kjer je koreninam delta bluesa dodajal vplive jazza, gospela in popa. Zaslovel je z mojstrskimi solo improvizacijami. Prisluhnimo skladbi Ali res nikogar ni doma
Danes, sicer delovno, slavimo državni praznik - dan vrnitve Primorske k matični domovini, kar se je zgodilo na današnji dan leta 1947, ko je začela veljati mednarodna mirovna pogodba z Italijo, ki jo je v Parizu podpisalo 21 držav, med njimi tudi tedanja Jugoslavija. Ob 50. obletnici združitve je zgodovinarka Metka Gombač je leta 1997 takole ocenila vlogo ljudske oblasti: Vprašanja odnosov ob naši zahodni meji pa je leta 1987 Zdenko Ferletič takole zastavil: Na današnji dan leta 1945 v Trstu rojeni zgodovinar Boris Gombač je v pogovoru s Tomom Šajnom tako analiziral angloameriško upravo: V Ljubljani je na današnji dan leta 1985 umrl pravnik in politik Josip Rus. Že med študijem na Dunaju se je vključil v akademski Sokol. Leta 1918 se je udeležil bojev za severno mejo, čez tri leta je v Ljubljani končal pravo in kot sodnik služboval v različnih krajih. Sokolsko organizacijo je zastopal tudi na ustanovnem sestanku Osvobodilne fronte. O tem je ob 25-letnici Osvobodilne fronte povedal: S tretjo bitko za Artois se je na današnji dan leta 1915 začela tudi britanska ofenziva, bolj znana kot ofenziva Loos. Načrt francoskega poveljnika Josepha Joffreja je predvideval zasedbo železniških vozlišč Attigny in Douai, s čimer bi Nemcem pretrgal oskrbo in jih tako prisilil k umiku. V spopadu 10. francoske armade in 6 britanskih divizij s šesto nemško armado je bilo do 4. novembra ubitih 48 tisoč francoskih in 62 tisoč britanskih ter 51 tisoč nemških vojakov. Planína pri Cerknem je naselje v cerkljanskem hribovju, ki leži na prisojnem pobočju vzpetine Škofij, v zavoju ceste Cerkno - Sovodenj, vzhodno nad dolino potoka Cerknice. Občnoimenski pomen slovenske besede planína je 'gora brez drevja, neporasla gora, kjer pasejo živino'. V Ženevi se je na današnji dan leta 1890 rodil skladatelj Frank Martin. Joseph Lauber ga je naučil igrati klavir in mu dal osnove poznavanja harmonije in kompozicije, kar je kasneje predaval v Koelnu. Združeval je dodekafonijo s tradicionalno tonaliteto, tako v instrumentalni kot v vokalni glasbi. Prisluhnimo odlomku Martinove Etude za godalni orkester. Simfoničnemu orkestru romanske Švice je na snemanju dirigiral Ernest Ansermet
Na Dunaju so na današnji dan leta 1810 sprejeli nov cenzurni odlok, ki je v deželah imel revizijske urade, ti so izdajali dovoljenja za tiskanje knjig, bdeli pa so tudi nad dnevnim tiskom. Zato so pisatelji leta 1845 protestirali z znamenito proticenzurno peticijo. V Kobdilju se je na današnji dan leta 1850 rodil škof, pisatelj, kritik in urednik Anton Mahnič. Po končanem bogoslovju v Gorici je na Dunaju opravil še doktorat in predaval biblične vede v Gorici. Cesar ga je leta 1896 imenoval za škofa na Krku, kjer je ustanovil staroslovansko akademijo. Zagrebški kardinal Josip Bozanić je o tem povedal: Burno so odmevali Mahničevi napadi na Gregorčičeve pesmi O nevihti, Človeka nikar in Ujetega priča tožba, češ da je podlegel Stritarjevemu svetobolju. "»Položaj na soški fronti je sijajen,« je izjavil te dni general Borojević skupini vojnih poročevalcev. Cadorna je najprej poskušal svojo srečo pri goriškem predmostju in ko se mu je tu načrt temeljito izjalovil, so izvršili Italijani tudi obupne napade na doberdobsko planoto. Odbitih je bilo neštevilno pehotnih napadov, dokler niso Italijani uvideli, da v smeri proti Trstu ravnotako nič ne opravijo, kakor v smeri proti Gorici," je na današnji dan leta 1915 poročala tržaška Edinost. "Dobava UNRE Jugoslaviji na poti skozi Trst, tako je na današnji dan leta 1945 poročal Primorski dnevnik: »V zadnjih treh dneh je prispelo iz Združenih držav Amerike v tržaško pristanišče skupno 4 tisoč 864 ton blaga, ki ga pošilja UNRA v Jugoslavijo." V Ljubljani je na današnji dan leta 2000 umrl novinar in komunikolog Tomo Martelanc, univerzitetni predavatelj, sodelavec Unesca in drugih mednarodnih organizacij na področju množičnih komunikacij. Od leta 1980 je do upokojitve vodil Narodno in univerzitetno knjižnico. Planína je razpotegnjeno gručasto naselje v Notranjskem podolju. Občnoimenski pomen slovenske besede planína je 'gora brez drevja, neporasla gora, kjer pasejo živino'. V Firencah se je na današnji dan leta 1760 rodil skladatelj Luigi Maria Cherubini. V svet glasbe ga je uvedel oče čembalist, študiral pa je v Bologni. Krajši čas je bil skladatelj na dvoru angleškega kralja Jurija tretjega, leta 1786 pa se je preselil v Pariz. Omenimo samo operi Ifigenijo na Avlidi in Medejo, godalne kvartete in sonate. Prvi stavek sonate številka 5 za fortepiano bo sedaj zaigrala Lya Braberiis
Avstroslavizem je bil eden redkih širših kulturno-političnih konceptov, ki se je rodil na slovenskih tleh. Njegov oče je bil Anton Tomaž Linhart. V salonu Žige Zoisa se je za to idejo navdušil Jernej Kopitar, ki je na današnji dan leta 1810 v dunajskem časopisu Vaterländische Blätter objavil dva članka: Poslanici prihodnje slovanske akademije in Domoljubne fantazije nekega Slovana. V Ljubljani se je na današnji dan leta 1910 rodil Rudi Omôta. Več kot pol stoletja je kot inovator, izumitelj in konstruktor tonskih aparatur za film omogočil razvoj te dejavnosti. Posnetka s koncerta Akademskega pevskega zbora decembra 1941 v ljubljanski Unionski dvorani se je že kot upokojenec tako spominjal: "Italijani so poslali včeraj v ozemlju Kreuzberškega sedla na Seikofel parlamentarja s prošnjo, da bi smeli pokopati svoje mrliče. Avstroogrski poveljnik je ugodil tej prošnji z omejitvijo, da se sme to zgoditi le v najbližjem območju sovražne postojanke," tako je na današnji dan leta 1915 pisala tržaška Edinost. "Proglas Ljudske fronte Jugoslavije za volitve v ustavodajno skupščino," tako je na današnji dan leta 1945 Primorski dnevnik naslovil Tanjugovo poročilo iz Beograda: »Danes, prav v času ko se končuje šestletna druga svetovna vojna, ko je komaj obmolknilo zadnje ubijalno orožje, podvzemajo najvažnejši korak v zgraditvi svoje obnovljene države: sklicujejo Ustavodajno skupščino.« Planína je naselje v severovzhodnem delu Vipavskih Brd. Občnoimenski pomen slovenske besede planína je gora brez drevja, neporasla gora, kjer pasejo živino. V Richmondu se je na današnji dan leta 1925 rodil skladatelj, pesnik in pedagog Gabriel Charpentier. V Montrealu je študiral klavir, izpopolnjeval pa se je v Parizu. Iz pestrega opusa prisluhnimo odlomku arije Luize iz 3. dejanja istoimenske opere. Sopranistko Ileano Contrubas je na snemanju spremljal orkester nove filharmonije iz Londona z dirigentom Georgejem Pretrejem
Na današnji dan leta 490 pred našim štetjem je v Atenah umrl vojak in tekač Filipid, ko je z maratonskega polja pritekel v Atene in sporočil: "Pozdravljeni! Zmagali smo," druga razlaga pa trdi, da je umrl za posledicami izčrpanosti, saj naj bi ga pred bitko s Perzijci poslali v daljnjo Šparto s prošnjo za okrepitve, ki pa je prišla že po zmagi. V Postojni se je na današnji dan leta 1865 rodil politik in diplomat Otokar Rybář. Po končanem pravu na Dunaju je delal na deželnem sodišču v Trstu, zatem pa kot odvetnik, ko je postal steber slovenskega narodnega preporoda. V Sežani je bil častni občan, o čemer podrobneje Pavel Skrinjar: Leta 1907 je postal državnozborski poslanec na Dunaju, po prvi svetovni vojni je sodeloval na pariški mirovni konferenci. V Renčah se je na današnji dan leta 1905 rodil zidarski mojster, tigrovec in aktivist Osvobodilne fronte Bogomil Vižintin - Milo. Leta 1966 se je tako spominjal organiziranja odborov Osvobodilne fronte: Po vojni so ga nasilno izgnali iz Gorice, zato je v Novi Gorici vodil okrajni odbor Socialistične zveze, 18 let je bil poslanec republiške skupščine. "Po daljšem času je sovražna artiljerija zopet enkrat razvila živahnejše delovanje na vsej primorski fronti. Sprejeti z nepričakovanim ognjem metalcev min, so pobegnili Italijani nazaj v kritja," tako je tržaška Edinost povzela uradno sporočilo z Dunaja Konferenca zunanjih ministrov petih velesil se je pričela. Prva točka na dnevnem redu je mirovna pogodba z Italijo. Tako je Primorski dnevnik na današnji dan leta 1945 naslovil poročilo iz Londona. Pívka je mestno naselje in občinsko upravno središče. Občnoimenski pomen slovenske besede pívka je kraški požiralnik. Beseda je izpeljana iz glagola piti. Reka Pivka namreč pri Postojni ponikne in se pri Vrhniki pojavi kot Ljubljanica. Do leta 1952 se je mesto imenovalo Šenpeter na Krasu V Dompierru se je na današnji dan leta 1655 rodil skladatelj in muzikolog Sebastien de Brossard. Kot vikar in kapelnik katedrale v Strasbourghu je zbral bogato glasbeno knjižnico, sam je izdal obsežen leksikon in Zgodovino glasbe, skladateljsko pa se je posvetil kantatam in motetom. Prisluhnimo Versajski glasbi v izvedbi Baročnega ansambla Limoges:
Po enajstmesečnem obleganju Sevastopolja so britanske, francoske in turške čete zavzele najpomembnejšo rusko bazo v Črnem morju, s čimer se je na današnji dan leta 1855 končala največja operacija v Krimski vojni. Na današnji dan leta 1915 se je rodil atlet Jessie James Owens, ki je na olimpijskih igrah v Berlinu leta 1936 osvojil štiri zlate kolajne, o čemer hranimo magnetofonski zapis: "Bitka ob Seretu se nadaljuje, napredovanje naših čet v Voliniji na Litavskem, Srditi boji na Kurskem in guberniji Grodno, Živahno delovanje laške artilerije na primorski fronti." Tako je tržaška Edinost na današnji dan četa 1915 naslovila poročila s front prve svetovne vojne. V Ljubljani se je na današnji dan leta 1945 rodil, v Novi Gorici pa odraščal, slikar Kostja Gatnik. Posegel je na različna področja, od slikarstva, grafičnega oblikovanja in ilustracije do fotografije. Ob prejemu Prešernove nagrade je leta 2010 povedal: V Londonu se je na današnji dan leta 1945 začel sestanek sveta zunanjih ministrov zavezniških sil in Kitajske, ki naj bi po sklepu koneference v Postdamu pripravila mirovno konferenco s poraženimi državami. V Ljubljani se je na današnji dan leta 1970 rodila, v Kopru pa odraščala, antropologinja in pesnica Taja Kramberger. Pesniti je začela že kot dijakinja. Ob izidu knjige Misliti družbo, ki se ne misli, je leta 2012 na predstavitvi v Kopru povedala: Pirán je staro pristaniško mesto na koncu Piranskega polotoka, ki se končuje z rtom Madono, kjer sta svetilnik in baročna Marijina cerkev. Stari zapisi iz začetka srednjega veka navajajo ime Pyrrhanum. Sam izvor imena Pirán nam bo pojasnil Marko Snoj, avtor Etimološkega slovarja slovenskih zemljepisnih imen: V šempetrski porodnišnici se je na današnji dan leta 1970 rodila pedagoginja in dirigentka Mateja Mavri. Po novogoriški gimnaziji in orglarski šoli se je odločila za poučevanje klavirja. Leta 2008 je prevzela dirigentske vajeti v zboru Kombinat in o repertoarju povedala: Kombinatke so posnele tudi Pesem upora, svoje članice Ksenije Jus in Draga Ivanuše
Na današnji dan leta 70 pred našim štetjem so rimske legije zavzele Jeruzalem. Večino prebivalstva je doletela smrt, številne ujetnike so odpeljali v Rim, nekaj pa se jih je izselilo. Judje so se rimskemu gospostvu uprli leta 66. V Badnu je na današnji dan leta 1855 umrl baron in častnik Andrej Čehovin. Po dunajski topniški šoli se je izkazal v vojni med Piemontom in Avstrijo. Baronski stan pa si je pridobil v bitki pri Novari, ko ga je cesar povišal v stotnika. Leta 2006 je ob poimenovanju postojnske vojaščine po baronu Čehovinu tedanji obrambni minister Karel Erjavec povedal: Edinost je na današnji dan leta 1915 objavila tudi pismo bralca: "Kakor čujemo od več strani, vojaške oblasti ne dovoljujejo nobenemu vojaku dopusta v tržaško okolico za spravljanje poljedelskih pridelkov, dasiravno je zato sprejeta ministrska naredba. Ako je na tem kaj resnice, gorje naši tržaški okolici, ko so ostale pri nas doma večinoma same ženske in neodrastli otroci. Kdo naj potemtakem trga in kdo naj napravlja vino? " V Ljubljani se je na današnji dan leta 1920 rodil nestor slovenske komunikologije, France Vreg - Mile. Bil je vodilni jugoslovanski izvedenec za javno mnenje in politično sociologijo. Ob 30-i obletnici izida prve številke Partizanskega dnevnika v vasici Zakriž se je v oddaji Kulturna panorama leta 1973 tako spominjal rojstva edinega odporniškega dnevnika v tedanji nacifašistični okupaciji Evrope: Na današnji dan leta 1945 so na sojenju spoznali za krivega vodjo norveške vlade Vidkuna Kvislinga. Obsojen je bil na smrt, za izdajo in sodelovanje z nacistično Nemčijo v drugi svetovni vojni. Njegov priimek je sinonim za narodno izdajstvo. Petrôvo Brdo je razloženo naselje med Baško grapo in Selško dolino na razvodnem prevalu med rekama Sočo in Savo. Prvi del imena je prvotno pomenilo Petrovo naselje, občnoimenski pomen slovenske besede 'brdo' pa je podolgovata in ne zelo visoka vzpetina ali hrib. Fašisti so kraj leta 1923 preimenovali v Colle Pietro. V portoriškem Laresu se je na današnji dan leta 1945 rodil kitarist in pevec Jose Feliciano. Z 12-timi brati in sestrami je odraščal v newyorškem Harlemu, kjer se je kot otrok naučil igranja kitare in harmonike. Prislužil si je kar 30 zlatih plošč. Prisluhnimo zimzeleni Che sara:
Na današnji dan leta 1585 se je v Parizu rodil francoski državnik, kardinal Arman Jean de Plesi Richelieu. V času vladavine kralja Luisa XII je bil minister, ki pa je dejansko vodil oblast. Leta 1635 je ustanovil Francosko akademijo znanosti in umetnosti. V Trstu se je na današnji dan leta 1655 rodil zgodovinar Ivan Krstnik Francol. Stric Jožef Garzarolli, ki je bil rektor dunajske univerze, je skrbel za njegovo šolanje. Delal je na tržaški škofiji kot generalni vikar. Iz zapiskov ob pastoralnih vizitacijah je nastalo zelo pomembno delo Istria reconosciuta, ki je izšlo leta 1689. "Umikanje Rusov pri Ikwi, Srditi boji pri Seretu, Ruski napadi v volinijskem trdnjavskem trikotu zavrnjeni. Na laškem bojišču položaj neizpremenjen," tako je četrtkova Edinost na današnji dan leta 1915 naslovila poročila z bojišč prve svetovne vojne. V Ljubljani se je na današnji dan leta 1945 rodil pisatelj, pripovednik, založnik in urednik Slavko Pregl. Po diplomi iz ekonomije je delal v Mladinski knjigi, kasneje kot založnik in samozaposlen v kulturi. Pisateljsko se je posvetil satiri in mladinski književnosti. Ko je leta 2007 postal predsednik Društva pisateljev, je povedal: 9. septembra 1945 so se ameriške čete izkrcale v Južni Koreji, sovjetske pa so od Japonske prevzele Severno Korejo. 38. vzporednik je postal črta, po kateri so Korejski polotok razdelili na dva dela, kar je pripeljalo do vojne. Na današnji dan leta 1975 je v Ljubljani umrl slikar Tone Kralj. Slikarstvo je študiral v Pragi, arhitekturo pa kasneje v Benetkah, Rimu in Ljubljani. Z bratom Francetom je utemeljil ekspresionizem, o čemer je ob podelitvi Prešernove nagrade povedal: Petrínje so gručasto naselje na Podgorskem krasu. Zelo verjetno je krajevno ime izpeljano iz osebnih imen Petrin ali Petrina, ki se še ohranja v priimkih, kar dokazuje tudi zapis iz leta 1763 - Petrinia, ime je prvotno pomenilo nekakšno Petrinovo naselje. V New Yorku se je na današnji dan leta 1940 rodil pevec Joe Negroni. Odraščal je v družini staršev, ki so se priselili iz Portorika. Zaslovel je z kvartetom The Premiers. Leta 1956 so posneli skladbico Why Do Fools Fall in Love
Bernardino Albizeschi, ki so ga pozneje imenovali "novi Frančišek", se je rodil 8. septembra 1380 v kraju Massa Carrara Marittima, nedaleč od Siene. Posvetili so mu tudi cerkvico in samoston na Bernardinu pri Piranu, o kateri je ob 560-letnici Albert Pucer povedal: V trboveljskih Rovtah se je na današnji dan leta 1900 rodil narodni heroj in politik Miha Marinko - Polde. Kot steklar in rudar se je v mladosti pridružil delavskemu gibanju, študiral pa je v Moskvi. Od leta 1934 do leta 1969 je bil član vodstva jugoslovanskih komunistov. V arhivu hranimo odlomek govora Mihe Marinka na kongresu Zveze mladine Slovenije leta 1957: V švicarskem Zimmerwaldu se je na današnji dan leta 1915 končala konferenca predstavnikov levega krila evropskih socialistov. Delegati iz 11-h držav so zavrnili poskus radikalcev z Leninom na čelu, da bi vojno spremenili v državljansko revolucijo. Podprli pa so mirovno pobudo Karla Kautskyja. V Boru se je na današnji dan leta 1940 rodil filmski režiser in scenarist Filip Robar - Dorin. Po študiju filozofije in primerjalne književnosti v Ljubljani je iz filmske režije diplomiral na univerzi Columbia v Chicagu. Posnel je prek 30 kratkih in srednjemetražnih dokumentarnih ter igranih filmov, leta 2008 tudi film o Slovencih v Italiji, ko je povedal: "Teror fašističnih tolp v Slovenski Benečiji," tako je na današnji da leta 1945 pisal Primorski dnevnik: "Po umiku partizanov izvajajo domači fašisti, ozopovci in badoljanci nad ljudstvom strahovit teror, ki se z vednostjo zavezniških okupacijskih oblasti iz dneva v dan stopnjuje. Zato se je mnogo Benečanov zateklo v Kobarid, Tolmin in bližnje kraje.« Petelínje je dokaj urbanizirano gručasto naselje na odprtem ravnem svetu Srednje Pivke. Že zapis iz leta 1490, ki navaja Pettelin, kaže izvor imena, ki je prvotno pomenilo naselje nekega Petelina in se še danes ohranja kot priimek. Beseda je drugotno prešla v množinsko sklanjatev. Fašisti so kraj preimenovali v Petteline. Leta 1965 so bili liverpoolski kuštravci The Beatles na vrhuncu svoje kariere. Ploščo Help! je napovedal najprej njihov drugi film, kar je bila odlična marketinška poteza, tako da je plošča v zgodnji jeseni že pozlatela, prodali so milijon primerkov, zato prisluhnimo naslovni pesmi
Bernardino Albizeschi, ki so ga pozneje imenovali "novi Frančišek", se je rodil 8. septembra 1380 v kraju Massa Carrara Marittima, nedaleč od Siene. Posvetili so mu tudi cerkvico in samoston na Bernardinu pri Piranu, o kateri je ob 560-letnici Albert Pucer povedal: V trboveljskih Rovtah se je na današnji dan leta 1900 rodil narodni heroj in politik Miha Marinko - Polde. Kot steklar in rudar se je v mladosti pridružil delavskemu gibanju, študiral pa je v Moskvi. Od leta 1934 do leta 1969 je bil član vodstva jugoslovanskih komunistov. V arhivu hranimo odlomek govora Mihe Marinka na kongresu Zveze mladine Slovenije leta 1957: V švicarskem Zimmerwaldu se je na današnji dan leta 1915 končala konferenca predstavnikov levega krila evropskih socialistov. Delegati iz 11-h držav so zavrnili poskus radikalcev z Leninom na čelu, da bi vojno spremenili v državljansko revolucijo. Podprli pa so mirovno pobudo Karla Kautskyja. V Boru se je na današnji dan leta 1940 rodil filmski režiser in scenarist Filip Robar - Dorin. Po študiju filozofije in primerjalne književnosti v Ljubljani je iz filmske režije diplomiral na univerzi Columbia v Chicagu. Posnel je prek 30 kratkih in srednjemetražnih dokumentarnih ter igranih filmov, leta 2008 tudi film o Slovencih v Italiji, ko je povedal: "Teror fašističnih tolp v Slovenski Benečiji," tako je na današnji da leta 1945 pisal Primorski dnevnik: "Po umiku partizanov izvajajo domači fašisti, ozopovci in badoljanci nad ljudstvom strahovit teror, ki se z vednostjo zavezniških okupacijskih oblasti iz dneva v dan stopnjuje. Zato se je mnogo Benečanov zateklo v Kobarid, Tolmin in bližnje kraje.« Petelínje je dokaj urbanizirano gručasto naselje na odprtem ravnem svetu Srednje Pivke. Že zapis iz leta 1490, ki navaja Pettelin, kaže izvor imena, ki je prvotno pomenilo naselje nekega Petelina in se še danes ohranja kot priimek. Beseda je drugotno prešla v množinsko sklanjatev. Fašisti so kraj preimenovali v Petteline. Leta 1965 so bili liverpoolski kuštravci The Beatles na vrhuncu svoje kariere. Ploščo Help! je napovedal najprej njihov drugi film, kar je bila odlična marketinška poteza, tako da je plošča v zgodnji jeseni že pozlatela, prodali so milijon primerkov, zato prisluhnimo naslovni pesmi
V Lomeh pri Črnem vrhu se je na današnji dan leta 1790 rodil Matej Tominc, začetnik turizma v Škocjanskih jamah. Po liceju v Ljubljani je na Dunaju študiral pravo in zatem delal kot sodnik in okrajni glavar tudi v Brkinih in Sežani, nato pa je bil odvetnik pri mestnem in deželnem sodišču v Gorici. Leta 1823 je takoj po najdbi obsežne kapniške jame, zdaj imenovane po njem, poskrbel za ureditev stopnišča in poti v jamo. Na Pregarjah se je na današnji dan leta 1915 rodil novinar Albin Bubnič. Ker semenišča v Kopru zaradi protislovenske gonje ni končal, je 1940 v Trstu opravil maturo na učiteljišču. Nacifašisti so ga večkrat zaprli in deportirali v Mathausen. Po vojni je pomagal organizirati šolstvo v Istri. Kasneje se je zaposlil pri Primorskem dnevniku v Trstu, kjer je zbral obsežno gradivo o uničevalnem nacističnem taborišču v Rižarni. Leta 1977 mu je italijanski predsednik Giovanni Leone podelil priznanje Kronist leta. Takrat je naši sodelavki Nevi Lukeš povedal: "Ruski protinapadi ob besarabski meji odbiti, ob Seretu bojno delovanje nekoliko popustilo uspehi zveznih čet pri Tarnopolu,vzhodno od Lucka in Jasioldi. Na italijanski fronti nobenih posebnih dogodkov," tako je tržaška Edinost na današnji dan leta 1915 naslovila poročila s front prve svetovne vojne. V Pobegih pri Kopru se je na današnji dan leta 1930 rodil pesnik Ferruccio Jakomin. Po gimnaziji v Kopru in Celju je v Ljubljani študiral slavistiko in študij nadaljeval v Neaplju. Zatem je poučeval v Nabrežini. Pesmi je objavljal v Borih in Mladiki. Zgledoval se je po ljudski pesmi, zato je njegov pesniški jezik preprost. Prisluhnimo njegovi pesmi Istrski kopač, recitira Andrej Klemenčič: Na Slovenskem je znana cela vrsta gorskih, pokrajinskih in ledinskih imen Pekél. Občnoimenski pomen slovenske besede 'pekél' je kraj, kjer po smrti trpijo pogubljeni. V ljudskem zemljepisnem izrazu beseda metaforično označuje terenske globeli, prepadna skalnata žrela, globoke kotlaste gorske jame in brezna. V Železnem se je na današnji dan leta 1635 rodil plemič in skladatelj Paul Fürst Esterházy von Galantha. Briljantni vojaški karieri navkljub se je odločil za glasbo, o kateri je prvo izobrazbo dobil na očetovem dvoru in pri jezuitih v Gradcu, zaslovel pa je s kantatami, zato prisluhnimo odlomku Cantate Paula Esterhazyja, ki jo je posnela Capella Savaria
Na današnji dan leta 1930 so na bazovskem strelišču ob 5. uri in 4o minut ustrelili na smrt obsojene na prvem tržaškem procesu. Tržaški fašistični tribunal je v začetku septembra Franceta Marušiča, Zvonimirja Miloša, Ferda Bidovca in Alojzija Valentinčiča zaradi napada na uredništvo fašističnega glasila Il popolo di Trieste obsodil na smrt, ostale člane skupine pa na 30 let ječe. Ob 50-ti obletnici prvega tržaškega procesa je Neva Lukeš pripravila leta 1980 posebno spominsko oddajo: Bojni sistem tank je nastal v prvi svetovni vojni, zaradi številnih žrtev in težko prehodnih bojišč, ki so bili prekrita z jarki, minskimi polji in drugimi ovirami. Predlog za tank je prišel iz britanske mornarice, ki je na današnji dan leta 1915 izdelala prvi prototip. V mornarici so ga imenovali »kopenska ladja«, njegovo tajno ime pa je bilo »tank za Mezopotamijo«. Kasneje se je ohranilo ime tank. To je bil prvi prototip tanka Mark I, ki so ga imenovali »Litlle Willie«. V Bardu se je na današnji dan leta 1940 rodil podjetnik Dino del Medico. Kakor drugih 27 tisoč Benečanov je tudi on odšel s trebuhom za kruhom, na delo v Švico. Leta 1968 so v švicarskem mestecu Ozbe ustanovili Zvezo izseljencev Beneške Slovenije. O pobudah in nalogah Zveze je ob 10-ti obletnici povedal: ga-2182 Z Vesno Leskovic sta izdala knjigo receptov beneške kuhinje Dežela frike in gubance, sam pa je napisal še Narečni slovar terske doline in knjigo o tartufih. Narodna vlada Slovenije je na današnji dan leta 1945 sprejela Začasno uredbo o Akademiji znanosti in Umetnosti v Ljubljani, s katero je akademija izgubila dotedanjo samostojnost, saj je poslej morala neposredno vladi polagati račune o delu. Podpéč je gručasta vas na pobočju Bržanije, ob izviru pitne vode tik pod Steno, pod pečino. Občnoimenski pomen slovenske besede 'peč' je 'velika živa skala, skalnata stena'. Ta pomen se je prek besed 'votlina' in 'vdolbina v skali, ki služi za ognjišče', iz 'prostora za kurjenje' razvil v iz kamnov sezidano peč. Prisluhnimo znameniti pesmi Ubalda Vrabca, 'Bazoviška', in Tržaškemu partizanskemu pevskemu zboru
Angleška kraljica Elizabeta I. je na današnji dan leta 1600 ustanovila Vzhodnoindijsko družbo in s tem postavila temelje angleškemu kolonialnemu imperiju. Konec poletja leta 1850 pa je v Združenem kraljestvu izbruhnila epidemija kolere, zaradi katere je samo v Londonu umrlo kar 20 tisoč ljudi. Bolezen, ki je izvirala iz Indije, se je hitro širila zaradi slabih sanitarnih in higienskih razmer v Londonu. Bakterija Vibro cholere se prenaša z okuženo vodo, česar tedaj niso vedeli. Na današnji dan leta 1930 se je v Trstu končal prvi proces pred Posebnim sodiščem za zaščito države, v katerem so, zaradi podstavljene bombe v uredništvu dnevnika Popolo di Italia, sodili pripadnikom Tigra in Borbe. Franceta Marušiča, Zvonimirja Miloša, Ferda Bidovca in Alojzija Valentinčiča so obsodili na smrt,12 drugih pa na zaporne kazni do 30 let. Ob 50-ti obletnici prvega tržaškega procesa je Neva Lukeš pripravila leta 1980 posebno spominsko oddajo: "Načrti četverosporazuma izjalovljeni," tako je tržaška Edinost na današnji dan leta 1915 naslovila povzetek poročila lista Stockholms Blatt. Meseca junija je generalni štab zaveznih držav sklenil dogovor, da četverosporazum v prvi polovici septembra prične istočasno veliko ofenzivo na vseh bojiščih. Britansko indijske enote so na današnji dan leta 1945 osvobodile Singapur. Parecág je razloženo naselje, ki leži na zahodnih in južnih, prisojnih pobočjih Kaštelirja, nad dolinico Jernejskega potoka. Ime kraja je prevzeto iz italijanskega imena Parezago, o čemer priča tudi zapis iz leta 1257. Ime se je razvilo iz latinskega osebnega imena Patricius in zatorej prvotno pomeni Patricijeva posest. V Leipzigu se je na današnji dan leta 1735 rodil skladatelj Johann Christian Bach. Najmlajši preživeli sin znamenitega Johanna Sebastiana se je sprva učil pri očetu. Bil je eden najuspešnejših čembalistov svojega časa, pozneje se je posvetil komponiranju. Napisal je več kot 50 simfonij, 37 klavirskih koncertov, 15 oper in številne druge skladbe. Elena Modena in Ilario Gregoletto sta na Piranskih glasbenih večerih leta 2000 zaigrala Menuet za dva čembala Johanna Christiana Bacha
Danes se spominjamo Frana Erjavca, pisatelja in naravoslovca, ki se je rodil na današnji dan leta 1845 v Ljubljani, umrl pa je 12. januarja 1887 v Gorici. Najbolj znana je njegova povest Ni vse zlato, kar se sveti. Med sodnim postopkom je na današnji dan leta 1915 v Gradcu umrl preporodovec Ivan Endlicher. O preporodovcih podrobneje Angela Vode: Tržaška Edinost pa je poročala o koleri v Trstu: "V zdravniški oskrbi je 14 oseb, novih slučajev bolezni, 3 bolniki so okrevali, pri 2 bolnikih opazujejo prisotnost bacilonoscev, v vili Sartorio je na opazovanju osem oseb." "Prišel je dan obračuna," tako je torkov Primorski dnevnik na današnji dan leta 1945 naslovil poročilo iz Moskve, kjer je 2. septembra generalisim Stalin preko radia tako naslovil proglas ob brezpogojni kapitulaciji Japonske: »Prišel je dolgo pričakovani mir za vse narode po vsem svetu.« V Srednji Kanomlji se je na današnji dan leta 1950 rodil sociolog Ivan Svetlik. Kot raziskovalec se je na Inštitutu za sociologijo ubadal predvsem z vprašanji kakovosti življenja, kar je tako opredelil: Ivan Svetlik je bil minister za delo, družino in socialne zadeve in rektor Ljubljanske univerze. V Ljubljani je na današnji dan leta 1985 umrla pisateljica in prevajalka Mira Mihelič. V arhivu hranimo njeno izjavo o odločitvi za literaturo: Zaslovela je kot romanopiska, njen prvi roman Obraz v zrcalu je izšel leta 1942. Po vojni se je posvetila kratki prozi in dramatiki. Pálčje je prometno odmaknjeno naselje, ki leži pod gozdnatimi Javorniki, v zakraselem vzhodnem delu Zgornje Pivke. Sodeč po srednjeveškem zapisu iz leta 1498, ki navaja ime Palitschach, je krajevno ime prenarejeno iz množinskega prebivalstvenega imena Paličane. To je izpeljano iz občnega imena 'palič', ki je verjetno pomenilo manjše jezero. Fašisti so kraj preimenovali v Palci. Spominjamo se na današnji dan leta 1970 izvoljenega čilskega predsednika Salvadorja Allendeja, tragičnega junaka južnoameriške levice. Otroci sonca ali Inti Inlimani nam bodo sedaj zapeli skladbico Fiesta de san Benito
Neveljaven email naslov