Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V vseh večjih slovenskih mestih delujejo zastopniki pacientovih pravic, tudi v Novi Gorici in Kopru. Pacienti se lahko obrnejo na njih, če potrebujejo osnovne informacije s področja zdravstva. Zastopniki nudijo tudi strokovno pomoč in dajejo konkretne usmeritve pri pravicah s področja zdravstvenega varstva, zdravstvenega zavarovanja in zdravstvene dejavnosti. Z zastopnikom pacientovih pravic na Goriškem, Klemnom Šuligojem,se bo v današnji svetovalni oddaji pogovarjala Nataša Uršič.
546 epizod
Svetovalna oddaja na Radiu Koper je namenjena vsem, ki bi radi vedeli in izvedeli kaj več in ki bi radi na svoja vprašanja slišali jasen odgovor. Vsak četrtek med 10.00 in 10.30 obravnavamo teme, ki so del našega vsakdana, in z različnimi strokovnjaki iščemo način, kako iz problema narediti izziv. Bodite del oddaje tudi vi. Postavite nam vprašanje zdaj!
V vseh večjih slovenskih mestih delujejo zastopniki pacientovih pravic, tudi v Novi Gorici in Kopru. Pacienti se lahko obrnejo na njih, če potrebujejo osnovne informacije s področja zdravstva. Zastopniki nudijo tudi strokovno pomoč in dajejo konkretne usmeritve pri pravicah s področja zdravstvenega varstva, zdravstvenega zavarovanja in zdravstvene dejavnosti. Z zastopnikom pacientovih pravic na Goriškem, Klemnom Šuligojem,se bo v današnji svetovalni oddaji pogovarjala Nataša Uršič.
Če dolovne navade pridobimo v zgodnjem otroštvu, so dobra popotnica za kasnejše obdobje. Načinov, kako priučiti delovne navade je veliko, saj so tudi značaji otrok različni, pri tem pa je potrebno imeti veliko mero potrpežljivosti in vztrajnosti. Dober zgled najmljašim pri tem predstavljajo odrasli. Kako delovne navade vplivajo na razvoj otrok in mladostnikov, kako sta s tem povezana tudi učenje in samodopodoba, smo se v svetovalni oddaji pogovarjali z Vesno Starman iz Svetovalnega centra za otroke, mladostnike in starše Istre.
Psi težko prenašajo vročino, tudi oni lahko doživijo vročinski udar. Kako poskrbimo za tačke, kako za primerno ohladitev, kako je s kopanjem v morju ali rekah, kaj vse potrebujemo ob potovanju v tujino? Na ta in še številna druga vprašanja je odgovorila Doroteja Soršak, predsednica kinološkega društva Aktivne tačke in pa inštruktorica za šolanje reševalnih psov. K poslušanju vabi Mateja Brežan.
Evropska kartica zdravstvenega zavarovanja potrjuje, da ste upravičeni do zdravstvenih storitev med začasnim bivanjem v tujini. Se tudi vi nanjo spomnite tik pred odhodom na dopust in ugotovite, da ni več veljavna? Je treba nekatere zdravstvene storitve v tujini vseeno plačati? Odgovore je sogovornico Biljano Erdelič s koprske enote zavoda za zdravstveno zavarovanje iskala Tjaša Škamperle.
Tinitus je strokovni izraz za šumenje v enem ali obeh ušesih. Je zvok, ki ga slišimo brez zunanje zvočne stimulacije. Lahko je to tudi brnenje, pretakanje vode, ropotanje … Ljudje opisujejo številne zvoke. Je neprijeten, a pogost pojav, ki ne poškoduje sluha posameznika, vpliva pa na kakovost življenja. Tinitus je velikokrat posledica izgube oz. izgubljanja sluha. Stroka osebam s to težavo pomaga s kognitivno vedenjsko terapijo. Ena od delavnic bo septembra tudi v Novi Gorici. Gostji v oddaji sta asistentka Nina Božanić Urbančič, dr. med. spec. Otorinolaringologije in Teja Pahor Moder, vodja projekta Skrb zase ob tinitusu.
Pred dnevi je odmevalo reševanje v dvigalu ujetih otrok v športni dvorani Bonifika. Policisti so sporočili, da je dvigalo obtičalo zaradi preobrementive, zato primer obravnavajo kot sum storitve kaznivega dejanja povzročitve splošne nevarnosti. Ustavitev dvigal ni tako redka, čeprav morajo biti redno servisirana. O tem, kaj storiti in kako poteka reševanje, se je Tjaša Škamperle pogovarjala z Erikom Markovičem iz Gasilske brigade Koper.
Da bi dopust minil varno, policijska uprava Koper vsako leto organizira več preventivnih aktivnosti. Policisti tudi letos sodelujejo z istrskimi medobčinskimi redarji, nadzor opravljajo tudi s kolesi, kmalu se jim bodo pridružili trije policisti iz drugih policijskih uprav, ki poznajo romski jezik. Število kaznivih dejanj, povezanih s poletno turistično sezono, se vsako leto zmanjšuje.
V poletni turistični sezoni se na slovenskih cestah promet poveča predvsem od severa proti jugu in nazaj oz. od Avstrije proti Hrvaški in obratno ter med slovensko Istro in notranjostjo Slovenije. Na teh odsekih se promet med poletjem zgosti vsak konec tedna, prvi prometno bolj obremenjen pa je zadnji vikend v juniju, ko se v Sloveniji konča šolsko leto. Zato je varna vožnja in vse okoli nje v ospredju v tokratni svetovalni oddaji. Z Nino Kumerdej iz Agencije za varnost prometa se je pogovarjala Anita Urbančič.
Poletje je čas, ki je za kožo najbolj obremenjujoče. Izpostavljena je UV-sevanju, vetru, slani vodi, vročini. Pravimo, da ima spomin in če nas na vpliv sonca oziroma sončenja na prvi pogled opozori zagorelost, se v koži dogaja še marsikaj drugega. Potrebno jo je primerno zaščititi in se obnašati tako, da ostane zdrava. Predvsem pa je teba preprečit najhujše. Kožni rak je najpogostejši rak pri ljudeh. Podatki Onkološkega inštituta kažejo, da za kožnim melanomom letno v Sloveniji zboli približno 600 ljudi. Naša gostja v svetovalni oddaji je bila dermatovenerologinja Katarina Šmuc Berger iz Splošne bolnišnice Izola.
V svetovalni oddaji smo govorili o učinkih prevetivne akcije zatiranja tigrastih komarjev štirih istrskih občin. Tudi letos občine slovenske Istre v sodelovanju s komunalnimi podjetji in zunanjimi izvajalci organizirajo preventivno akcijo zatiranja ličink tigrastih komarjev, ki je namenjena predvsem zmanjševanju možnosti za razmnoževanje komarja. Preventivna akcija, ki bo trajala do oktobra, je primarno namenjena ozaveščanju občanov in občank o preprečevanju razmnoževanja te invazivne vrste komarjev. Gostja je Olga Kaliada z Urada za gospodarske dejavnosti Občine Izola.
Pomlad je v polnem teku in zunaj veliko več ljudi, ki svoj prosti čas namenjajo različnim dejavnostim. Nekateri se morda v tem času odločate za nakup kolesa. Kolesarjenje ima številne prednosti: nima nikakršnega ogljičnega odtisa, povečuje mobilnost ljudi z artritisom, težavami s hrbtom in ostalimi težavami, znižuje stopnjo stresa, krepi srčno-žilni sistem, oblikuje mišice, zgošča kosti in čisti kožo. Da pa bo kolesarjenje prijetno in koristno obenem, se je najprej treba odločiti za pravi tip kolesa. Naše potrebe so različne, tudi telesna zgradba, morebitne zdravstvene težave, različne imamo tudi cilje in želje, kaj želimo s kolesarjenjem doseči. O tem, na kaj naj bomo pozorni pri nakupu, sploh če se za to odločamo na lastno pest in ne s pomočjo svetovalca v trgovini, smo se pogovorili z Goranom Sambtom iz Kolesarskega društva Raketa.
V današnji svetovalni oddaji bomo govorili o nakupu rabljenega vozila. Ta je za mnoge privlačen. Bodisi zato, ker si ne more privoščiti novega in je cena rabljenega nižja, ali pa gre za to, da ni potrebe po nakupu novega. Včasih pa gre le za želen model, ki ga ne proizvajajo več v novih različicah. Je pa nakup rabljenega vozila zahtevnejši od nakupa novega, opozarjajo tudi na tržnem inšpektoratu Republike Slovenije. Rabljeno vozilo ima namreč že svojo zgodovino, kupci je praviloma ne poznajo. Danes nam bo nekaj nasvetov za to, da ne pride no napačne odločitve in posledično zapletov in težav, svetoval Robert Dakskobler, inšpektor višji svetnik.
V današnji svetovalni oddaji bomo govorili o masaži, ki je najbrž stara toliko kolikor je staro človeštvo. Masažo in zdravilni dotik so poznali in izvajali šamani primitivnih ljudstev na najbolj oddaljenih delih sveta. Stari indijski, kitajski in egipčanski rokopisi omenjajo masažo kot obliko zdravljenja bolezni in način zdravljenja poškodb. Kot oblika sprostitve in način za lajšane zdravstveni tegob je bila poznana in cenjena tudi v stari Grčiji in Rimu. Blagodejne učinke masaže pozna in razvija tudi najsodobnejši svet. Če si odrasli lahko v težavah pomagamo tudi sami, tega ne morejo storiti dojenčki in tako bomo danes predstavili masažo prav pri njih. V Sloveniji imamo skupino licenciranih inštruktoric masaže dojenčkov in danes bo z nami Špela Božič.
Zakaj je branje pomembno v različnih obdobjih odraščanja, na katerih področjih krepi otroke in mladostnike, pa tudi kako spodbujati k branju, ko to ne gre od rok in tudi o disleksiji, smo se v svetovalni oddaji pogovarjali z dr. Aksinjo Kermauner. Predavala je na Pedagoški fakulteti v Kopru,bila je tudi profesorica slovenščine in likovnega pouka na Zavodu za slepo in slabovidno mladino, sicer pa je tudi pisateljica in med pobudniki knjig za lahko branje.
Lani lanskem letu je bilo v Sloveniji registriranih že več kot 145 tisoč enoslednih motornih vozil, skoraj 14.500 več kot pred tremi leti. V vseslovenski preventivni akciji Varno z motorjem, ki se je začela ta teden in ob začetku motoristične sezone, Agencija za varnost prometa skupaj s policisti in drugimi službami opozarja na to, da spomladanske vožnje z motorjem potekajo v zahtevnejših pogojih, čemur se je potrebno prilagoditi in tudi dobro pripraviti. V različne preventivne akcije so vpeta tudi društva, ki vabijo k obnavljanju znanja in udeleževanju delavnic vožnje z motorjem.
V današnji svetovalni oddaji smo se pogovarjali o knjigi Dolga je ta pot, v kateri je Koprčanka Alida Klemenčič opisala svojo težko življenjsko izkušnjo. Pri 44. letih je doživela nesrečo s hudo možgansko poškodbo. Knjiga opisuje dramatično obdobje, ki je zaznamovalo ne le nje same, pač pa tudi njene najbližje. Dnevom, ko je življenje viselo na nitki, sta sledila zahtevno zdravljenje in dolga rehabilitacija. Knjiga Dolga je ta pot je zgodba o pogumu in odločnosti, iz katere, tako si želi tudi avtorica, navdih črpajo ljudje, ki se soočajo s podobnimi situacijami, njihovi bližnji, pa tudi terapevti in zdravstveni delavci.
Na Srednji tehniški šoli v Kopru je v organizaciji Društva za pomoč otrokom in mladostnikom s specifičnimi učnimi težavami Bravo predaval dr. Uroš Ocepek, učitelj računalništva na srednji tehniški in poklicni šoli v Trbovljah. Naj učitelj 2022 in dobitnik nagrade Republike Slovenije za izjemne dosežke na področju srednjega šolstva, ki so ga doslej večkrat nagradili tudi gospodarstveniki. Prisotnim, laični in strokovni javnosti, predvsem številnim staršem, je dr. Ocepek pokazal primere, kako z motivacijo nadomestiti primanjkljaje in izkoristiti potencial. Z dijaki, med katerimi so tudi učenci s specifičnimi učnimi težavami, programira računalniške igre, napoveduje izid Evrovizije, skupaj pa so ustvarili tudi pripomoček, s katerim je možno slikati na daljavo prek zaznave impulzov iz možganov. Na predavanju v Kopru je bila Mateja Brežan.
Tokratno svetovalno oddajo namenjamo aktualni tematiki s področja gozdarstva. V gozdovih na Severnem Primorskem namreč obstaja velika verjetnost prenamnožitve podlubnikov, ki bi lahko resno ogrozili smrekove gozdove. Zavod za gozdove zato opozarja lastnike gozdov, naj čim prej, najkasneje pa do sredine marca, pregledajo smreke in jelke, če opazijo znake napada podlubnikov. Samo s pravočasno odstranitvijo prizadetih dreves lahko preprečimo njihovo nadaljnje širjenje, je pojasnil naš gost, Zoran Zavrtanik, vodja sektorja za ukrepe na tolminski enoti Zavoda za gozdove. Z njim se je pogovarjala Karin Zorn Čebokli.
V Slovarju slovenskega knjižnega jezika je trema opredeljena kot »neprijetna živčna napetost, vznemirjenje zlasti pred javnim nastopanjem«. Je ena od oblik strahu, ko si zamišljamo sebe v neki določeni situaciji v prihodnosti. Vzrok zanjo najpogosteje pripisujejo strahu posameznika, da se ni dovolj dobro pripravil in da bo zaradi tega drugim slabo predstavil svoje sposobnosti in znanje. Pa gre vselej zgolj za to? Tremo namreč občutimo v situaciji, ki je za nas pomembna. S tem pa je povezan tudi občutek odgovornosti, zagotovo pa pričakovanja ne igrajo zanemarljive vloge. O tem, kako se soočiti s tremo, se je Mateja Brežan pogovarjala s psihologinjo Anjo Gams iz Svetovalnega centra za otroke, mladostnike in družine Istre.
Družbena omrežja so preplavljena s slikami in posnetki otrok. Starši objavljajo fotografije svojih otrok na rojstnih dnevih, med igro, na dopustu … In tudi otroci vse pogosteje objavljajo svoje fotografije in posnetke. Omrežja so tako polna podob otrok, včasih tudi pomanjkljivo oblečenih ali celo golih. Vzor staršem, ki objavljajo svoje otroke na spletu, so tudi spletni vplivneži, ki na objavah svojih otrok krepijo ali celo gradijo svoj poslovni model. Strokovnjaki poudarjajo, da objava slik in ostalih informacij o otrocih na spletu prinaša številne pasti. Sharenting je izziv sodobnega starševstva. Čustveno evforijo glede otrok je, kot bomo slišali danes, bolje obdržati za prijatelje in družino izven socialnih omrežij, sploh, ker ima lahko za otroka tako ravnanje dolgotrajne posledice: otroci se soočajo s slabšo samopodobo, z duševnimi stiskami, pripelje lahko celo do medvrstniškega nasilja ali kraje identitete. Podrobneje o tem pa z viš. pred. Martino Kovačič in prof. dr. Jurko Lepičnik Vodopivec, ki sta pod okriljem Centra za vseživljenjsko učenje UP PEF izvedli izobraževanje z naslovom 'Varstvo zasebnosti in fenomen sharenting na družabnih omrežjih'.
Ministrstvo za okolje in prostor ter Geodetska uprava Republike Slovenije sta zaključila 6-letni Program projektov eProstor, ki so postavili ključne temelje za nadaljnji razvoj geodezije, prostorskega načrtovanja in graditve objektov. Znotraj projekta so bile informacijsko prenovljene nepremičninske evidence in s tem vzpostavljena enotna informacijska rešitev, ki omogoča sodobno delovanje nepremičninskega sistema in predstavlja enotno osnovno državno prostorsko infrastrukturo. S popolno digitalizacijo obsežnih zbirk prostorskih podatkov tako ni več nepotrebnih korakov in tekanja od vrat do vrat, saj so slednje nadomestili preprosti, hitri in učinkoviti elektronski postopki. Kaj to pomeni za državljane, možne uporabnike tega spletnega stičišča bo Mateji Brežan povedal generalni direktor Geodetske uprave RS, Tomaž Petek.
Neveljaven email naslov