Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Današnji gost v svetovalni oddaji je strokovnjak za promet in izvedenec za prometne vsebine ter učitelj vožnje in predpisov Edvard Dečman. Pogovarjali se bomo o novih prometnih znakih, o današnji prometni kulturi in o prometnem znanju udeležencev v prometu.
548 epizod
Svetovalna oddaja na Radiu Koper je namenjena vsem, ki bi radi vedeli in izvedeli kaj več in ki bi radi na svoja vprašanja slišali jasen odgovor. Vsak četrtek med 10.00 in 10.30 obravnavamo teme, ki so del našega vsakdana, in z različnimi strokovnjaki iščemo način, kako iz problema narediti izziv. Bodite del oddaje tudi vi. Postavite nam vprašanje zdaj!
Današnji gost v svetovalni oddaji je strokovnjak za promet in izvedenec za prometne vsebine ter učitelj vožnje in predpisov Edvard Dečman. Pogovarjali se bomo o novih prometnih znakih, o današnji prometni kulturi in o prometnem znanju udeležencev v prometu.
V zadnjih dneh so na Pivškem kar dvakrat zabeležili nevaren stik z medvedom. V enem primeru je medvedka, ki je bila v času srečanja z mladiči, domačina-tekača huje poškodovala. Agencija za okolje je izdala dovoljenje za odstrel enega medveda, in ne, kot je morala kasneje zaradi širjenja nepreverjenih informacij pojasnjevati, dovoljenja za odstrel medvedke ali medvedke z mladiči. V tokratni svetovalni oddaji bomo tako obiskali postojnsko enoto Zavoda za gozdove in Center o velikih zvereh Dina v Pivki. Zanimalo nas je, kako daleč smo z razumevanjem, da si življenjski prostor delimo tudi z zvermi, kaj storimo ob morebitnem srečanjem in kako lahko nesreče preprečimo. K poslušanju vabi Mateja Brežan.
Znanstveno-raziskovalno središče Koper je v sodelovanju z Gledališčem Koper konec julija organiziral dogodek Zdravje po-tem. V prireditvenem prostoru Libertas v Kopru so se zbrali ugledni strokovnjaki, ki so z različnih zornih kotov razmišljali o epidemiji Covida-19 in njenih posledicah na naše dojemanje zdravja. Izsledke pogovora v današnji svetovalni oddaji povzema Mateja Brežan.
Državni zbor je v tem mesecu sprejel Novelo zakona o pravilih cestnega prometa, ki prinaša precej novosti. V javnosti je največjo pozornost vzbudilo znižanje kazni za prekoračitev hitrosti. Druga novost je vožnja v desno ob rdeči luči. Po novem zakonu se bo zvišala globa in število kazenskih točk za uporabo mobilnega telefona med vožnjo. Skiroji in rolke na električni pogon pa bodo po novem morali voziti po kolesarskem pasu. Do 18-leta je obvezna kolesarska čelada. Teh in še številnih drugih tem se bo v svetovalni oddaji lotil Branko Laginja, ki je v goste povabil prometnega strokovnjaka in raziskovalca mobilnosti Andreja Brgleza.
V poletnih mesecih se tako doma kot na potovanjih ali izletih najpogosteje srečamo s prebavnimi motnjami. Lahko so posledica viroznih obolenj, slabe higiene rok in ust, lahko pa nam težave povzročita slabo hranjena hrana in pijača. In prav slednjemu se bomo danes posvetili v svetovalni oddaji. Torej, kako ravnamo z živili poleti? Kako jih primerno hranimo, ohlajamo, prevažamo? Naš sogovorec je g. Pavel Pollak, z Nacionalnega inštituta za javno zdravje.
V Istri in drugh turistično bolj obiskanih krajih oziroma območjih poleti znatno naraste število ljudi. Zdravstvena oskrba je v Istri organizirana prek zdravstvenih domov, ki imajo bodisi dežurne bodisi ambulante za nujno medicinsko pomoč. V Izoli delujejo tudi reševalci na kolesih, ki imajo nalogo prvih posredovalcev ob nezgodi. Teh poleti, sploh na plaži ne manjka, večinoma gre za lažje primere in prav tem se bomo posvetili v današnji svetovalni oddaji. Matjaž Poniž, izurjeni bolničar in član Območnega združenja Rdečega križa Koper nam bo povedal, kako ukrepati in pikih insektov, ob urezninah, lažjih opeklinah, lažji dehidraciji in drugem, pri čemer lahko posledice omilimo tudi sami. Z njim se je pogovarjala Mojca Klarič.
S polno turistično sezono se začne tudi čas vlomov in drugih kaznivih dejanj, ki so povezane z varnostjo in premoženjem tako domačinov kot turistov. Zadnje leto je sicer posebno tudi v tem pogledu. Policisti PP Piran so namreč od novembra 2020 pa vse do konca maja obravnavali več vlomov, predvsem v hotele, ki v času epidemije niso obratovali, prodajalno s kolesi in tudi v stanovanjske hiše. Policija svetuje samozaščitno ravnanje, s katerim lahko preprečimo veliko škode.
Narava nam skozi leto ponuja različna zelišča, iz katerih lahko sami pripravimo sirupe, s katerimi si bodisi pomagamo pri lajšanju različnih težav, kot je na primer kašelj, uporabimo pa jih lahko tudi za pripravo osvežilnih pijač ali kot prelive. V današnji svetovalni oddaji gostimo Mojco Slokar, ki v okviru Ljudske univerze Ajdovščina v Učnem centru Brje, vodi delavnico o izdelavi zeliščnih sirupov. Z njo se je pogovarjala Karin Zorn Čebokli.
Kostno-mišična obolenja in psihosocialna tveganja pri delu so najpogostejša z delom povezana težava v razvitem svetu in že desetletja glavni vzrok dolgotrajne odsotnosti z dela, delovne invalidnosti in prezgodnjega upokojevanja delavcev. Nacionalni inštitut za javno zdravje in Fakulteta za vede o zdravju Univerze na Primorskem sta razvili brezplačno spletno orodje, s pomočjo katerega naj bi posamezniki prepoznali dejavnike tveganja povezanih z delom ter jih s pomočjo predlaganih ukrepov odpravili ali vsaj omejili. K poslušanju vabi Mateja Brežan.
V današnji svetovalni oddaji smo se posvetili mediaciji. V Sloveniji je še vedno precej nepoznana, a se počasi uveljavlja kot alternativen in miren način reševanja sporov, s čimer se lahko izognemo dolgotrajnim sodnim postopkom. V kakšnih življenjskih situacijah je učinkovita, kako v praksi poteka, kakšni so stroški ter kako zavezujoči so sklenjeni dogovori, se je z učiteljico in mediatorko Meto Prezelj Manfreda iz mediacije Stik pogovarjala Mariša Bizjak.
Štiri istrske občine so ta mesec znova začele skupno akcijo zatiranja ličink tigrastih komarjev, ki ne povzročajo zgolj nevšečnosti, ampak tudi prenašajo nekatere bolezni. Ime so dobili po belih progah, ki jih imajo odrasle živali. Samice se prehranjujejo s krvjo vretenčarjev, predvsem ljudi in drugih sesalcev, vendar tudi ptic, dvoživk in plazilcev. Izvirajo iz Jugovzhodne Azije ter otočij zahodnega Pacifika in Indijskega oceana. S pomočjo človeka so se razširili v Zahodno in Južno Evropo, Bližnji vzhod, Afriko, Severno in Južno Ameriko ter v Karibe. V Sloveniji so navzoči predvsem na obalno-kraškem in goriškem območju, kjer so populacije stabilne in največje. Več nam bo v današnji svetovalni oddaji povedala dr. Katja Kalan z Oddelka za biodiverziteto Fakultete za matematiko, naravoslovje in informacijske tehnologije Univerze na Primorskem. K poslušanju vabi Mateja Brežan.
V tokratni oddaji bomo govorili o mišji mrzlici. Letos imamo namreč mišje leto, saj je populacija teh glodavcev izredno porasla, kar virusu mišje mrzlice omogoča, da se lahko hitreje širi. V Sloveniji smo do 6. maja zabeležili 92 primerov, lani jih je bilo 14. Bolezen se na človeka prenese z vdihavanjem virusov, ki se nahajajo v živalskih izločkih. S človeka na človeka pa se ne prenaša. Kakšni so simptomi bolezni in kako tveganje za okužbe zmanjšamo, bo pojasnila Tatjana Frelih, vodja področja nalezljivih bolezni na novogoriški območni enoti Nacionalnega inštituta za javno zdravje. Z njo se je pogovarjala Karin Zorn Čebokli.
Povod za današnjo svetovalno oddajo je bilo vprašanje poslušalke, ki je opozorila, da ima po menjavi števca za odjem električne energije nekaj težav pri uporabi naprav v gospodinjstvu. V desetletnem načrtu razvoja distribucijskega omrežja električne energije v Sloveniji je bil cilj, da bi bili do leta 2022 v sistem naprednega merjenja vključeni vsi odjemalci. To pomeni, da bi jim zamenjali stare števce z novimi-digitalnimi. V tem času se je načrt spremenil, rok za zamenjavo pa podaljšal. Današnjo oddajo Radio Koper svetuje namenjamo prav temu: zakaj je menjava potrebna, ali je brezplačna in kaj je oziroma bo zaradi digitalnih števcev drugače. Tjaša Škamperle.
Tvegano in škodljivo pitje alkohola ima lahko za posameznika tako zdravstvene kot družbene posledice. Izsledki raziskav kažejo, da je alkoholu pripisljivo breme bolezni večje pri moških kot pri ženskah (moški pijejo alkohol pogosteje in v večjih količinah, ženske pa so bolj občutljive za posledice pitja alkohola). To breme pa pogosto izhaja tudi iz socialno-ekonomskih neenakosti. Po drugi strani pa tvegana in škodljiva raba alkohola lahko dodatno prispeva k neenakostim v zdravju in na socialno-ekonomskem področju. O tem se bomo pogovarjali v današnji svetovalni oddaji. Z nami bosta Petra Može, razvojno raziskovalna sodelavka Nacionalnega inštituta za javno zdravje in Pavla Brec s Slovenske Karitas. K poslušanju vabi Mateja Brežan.
Tokratno svetovalno oddajo bomo posvetili radonu, naravnemu radioaktivnemu plinu, ki ga je največ prav na Primorskem. Daljše izpostavljenosti radonu lahko privedejo do pljučnega raka. Najbolj na udaru so starejše stavbe, ki imajo veliko razpok v tleh ali zidovih. Kako lahko ugotovimo, ali je v našem stanovanju povečana koncentracija radona in kako lahko ukrepamo, bo pojasnil Tomaž Šutej, inšpektor za varstvo pred sevanji iz Uprave za varstvo pred sevanji. Z njim se je pogovarjala Karin Zorn Čebokli.
Konec marca je že 10. leto zapored po vsem svetu potekala svetovna akcija ozaveščanja o pomenu finančnega izobraževanja in finančni pismenosti otrok in mladostnikov Global Money Week, ki ga pri nas poimenujemo Svetovni teden izobraževanja o financah. Akcija ozaveščanja je nastala v letu 2012 na pobudo mednarodne organizacije Child and Youth Finance International. Tokrat bomo v svetovalni oddaji na Radiu Koper iskali odgovore na vprašanja kot so: Ali so naši mladi dovolj finančno opismenjeni? Kdaj je pravi čas, da se mlade začne poučevati o vrednosti in o smotrni uporabi denarja? Bi to lahko bile vsebine, ki bi jih spoznali tudi v samem izobraževalnem procesu? Z nami bo predstavnica Slovenije za izvajanje Svetovnega dneva izobraževanja o financah Irena Simčič z zavoda RS za šolstvo. V oddajo jo je povabila Mateja Brežan.
Športna vadba otrok in mladostnikov je zelo pomembna tako za telesni kot tudi duševni razvoj in ne sme manjkati nti v sedanjem času koronavirusnih omejitev. S pravilnimm načrtovanjem treningov po daljši prekinitvi skupne vadbe se je v veliki meri mogoče izogniti poškodbam. Tudi o tem bo s športnim pedagogom Branko Zupan govoril Primož Čepar.
Motoristična sezona je tu. Varnost, vidnost, oprema, dobra psihofizična pripravljenost in brezhibnost motornega kolesa so ključni ob začetku prvih voženj z motornimi kolesi. Ob začetku pomladi tudi asfalt še ni dobro ogret, na cestišču so še sledi posipanja, obenem pa se tudi ostali udeleženci v prometu privajajo na prisotnost motornih koles na cestah. O začetku motoristične sezone z inštruktorjem vožnje Klemnom Pirmanom iz koprske Postaje prometne policije.
V Primorju v tem trenutku prevladuje cvetni prah cipresovk, obremenitev bo visoka. V zraku so že posamezna zrna leske, kmalu pa bo prisoten še cvetni prah jesena, topola, vrbe, bresta in gabra. Natančni podatki o količini cvetnega prahu v zraku so v sezoni objavljeni na spletni strani Agencije Republike Slovenije za okolje, ki napoved obremenitve sestavi v sodelovanju z Nacionalnim laboratorijem za zdravje, okolje in hrano. Cvetenje trav in dreves konec zime in v začetku pomladi s seboj prinese tudi alergije. Ljudje smo vse bolj nagnjeni k alergijam, glavni povod pa sta onesnaženo okolje in slabšanje imunosti. To je tema današnje svetovalne oddaje, k poslušanju vabi Mateja Brežan. Pogovarjala se bo s pulmologom ZD Koper, Branislavom Červenjakom.
V današnji svetovalni oddaji bomo govorili o raztegu trebušnih mišic med nosečnostjo in po porodu. Pogosto se zgodi, da nosečnice ali porodnice za to niti ne vedo, zagotovo pa to občutijo. Trebušne mišice nam pomagajo pri ustrezni drži trupa, dihanju, prebavi, sploh pa pri prenašanju večjih ali manjših obremenitev. Zato je skrb zanje pomembna z zdravstvenega vidika in ne zgolj estetskega. Več nam bo danes pojasnil strokovnjak, abdominalni kirurg Tomaž Jakomin iz Splošne bolnišnice Izola. K poslušanju vabi Mateja Brežan.
Pljučni rak je v svetovnem merilu najpogostejša diagnoza raka. V Sloveniji letno odkrijemo 1500 novih primerov, podobno število je tudi smrti. V času epidemije novega koronavirusa se število bolnikov z rakom pljuč ni ne zmanjšalo ne povečalo, je na nedavnem simpoziju o raku in covidu-19 v organizaciji novogoriškega društva Korak.si povedala vodja enote za internistično onkologijo na Univerzitetni kliniki Golnik Katja Mohorčič. Imamo bolnike, le najti jih moramo, je dejala sogovornica, ki je tudi gostja tokratne svetovalne oddaje. Z njo se je pogovarjala Karin Zorn Čebokli.
Neveljaven email naslov