Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Različne stiske otrok in mladostnikov so v času pandemije še bolj pogoste, ob pomanjkanju socialnih stikov pa se lahko težje opazijo. V nekaterih primerih zahtevajo tudi strokovno pomoč. Po raziskavi Unicefa Slovenija vsak peti otrok svoje duševno zdravje ocenjuje kot slabo, večina pa svoje težave rešuje sama. V svetovalni oddaji gostimo psihologijno Magdaleno Rožanc Derniković iz koprskega Svetovalnega centra za otroke, mladostnike in starše ter psihoterapevtko Mojco Vatovec iz Psihološke svetovalnice Posvet.
546 epizod
Svetovalna oddaja na Radiu Koper je namenjena vsem, ki bi radi vedeli in izvedeli kaj več in ki bi radi na svoja vprašanja slišali jasen odgovor. Vsak četrtek med 10.00 in 10.30 obravnavamo teme, ki so del našega vsakdana, in z različnimi strokovnjaki iščemo način, kako iz problema narediti izziv. Bodite del oddaje tudi vi. Postavite nam vprašanje zdaj!
Različne stiske otrok in mladostnikov so v času pandemije še bolj pogoste, ob pomanjkanju socialnih stikov pa se lahko težje opazijo. V nekaterih primerih zahtevajo tudi strokovno pomoč. Po raziskavi Unicefa Slovenija vsak peti otrok svoje duševno zdravje ocenjuje kot slabo, večina pa svoje težave rešuje sama. V svetovalni oddaji gostimo psihologijno Magdaleno Rožanc Derniković iz koprskega Svetovalnega centra za otroke, mladostnike in starše ter psihoterapevtko Mojco Vatovec iz Psihološke svetovalnice Posvet.
Tudi v današnji svetovalni oddaji se bomo pogovarjali o novem koronavirusu. Imenujemo ga tudi vuhanski koronavirus ali koronavirus vuhanske pljučnice. Nekaj do zdaj znanih podatkov: točna inkubacijska doba še ni natančno poznana, zdravila ali cepiva proti novemu koronavirusu še ni, smrtnost med obolelimi je sorazmeroma nizka, v več kot 80 odsotokov primerov bolezen poteka v lažji obliki. Gre za virus, ki povzroča bolezensko stanje s simptomi, podobnimi sindromu akutne respiratorne stiske. In lahko ga prebolimo, ne da bi zanj vedeli. Najpomembnejša v tem trenutku je preventiva. Začne se pri vsakemu posamezniku z dobro higieno rok in ust ter drugimi ukrepi. Kakšno vlogo ima razkužilo, kakšno maska, kaj naj storimo, če smo v dvomih, kako poteka klinična pot v primeru sumov? Na ta in druga vprašanja je odgovorila strokovna direktorica koprskega zdravstvenega doma, družinska zdravnica Ljubica Kolander Bizjak, ki bo z nami v živo. Z njo se je pogovarjala Mateja Brežan.
V Sloveniji imamo 17 postaj gorskih reševalnih služb. Med njimi je tudi tolminska, ki je poleg bovške in bohinjske tudi najbolj obremenjena. Lani so zabeležili kar 88 intervencij, letos so jih imeli že 7. Večinoma posredujejo pri gorskih nesrečah, ki jih je več v poletnih mesecih, ko je v Posočju tudi več turistov. Vendar je tudi pozimi treba biti pripravljen na razmere v gorah, pomembna je tudi ustrezna oprema. Na kaj je treba biti še pozoren v zimskih in pomladnih mesecih, sta povedala bivši načelnik Gorsko reševalne službe Tolmin Žarko Trušnovec in novi načelnik Metod Fon. Oddajo je pripravila Meta Škvarč.
Še pred kratkim smo laiki skupaj s strokovnjaki ugotavljali do česa vse pride, če se z otroki oziroma mladostniki ne ukvarjamo dovolj ali vsaj ne dovolj kakovostno. Danes že govorimo o posledicah dejanj tako imenovanih staršev "helikopterjev", ki otroke s svojo prisotnostjo oblegajo, jih nadzorujejo in najpogosteje tudi prevzemajo njihove zadolžitve ter odgovornosti. Dve skrajnosti torej, ki pa privedeta do podobnih rezultatov: nesamostojnosti otroka. V prizadevanjih, da bi se otrokom približali, se pogosto zgodi obratno: povezanost med starši in otroki se izgubi. Tako kot premalo, tudi preveč pozornosti škodi, potrjuje psihologinja, psihoterapevtka in supervizorka Nerina Bonassin Battelli iz Svetovalnega centra za otroke, mladostnike in starše v Kopru.
Kam po osnovni ali srednji šoli? Kateri poklic je zame? To so vprašanja, ki si jih zastavljajo mladostniki ob prehodu izobraževanja in nadaljne poklicne poti. Pri tem jim v zadnjem letu s pogovori, delavnicami in informiranjem pomagajo v okviru projekta Karierni center za mlade. Mladim do 19 leta nudijo možnost individualnega svetovanja s področja načrtovanja in vodenja karierne poti, različne brezplačne aktivnosti ter spoznavanje poklicev in soočanja s trgom dela. Kaj mladostnike pri izbiri poklicev ali šolskih programov najbolj zanima, skrbi, kakšna naj bo vloga staršev, kako jim v centru pri odločitvi pomagajo - o tem smo se pogovarjali z Andrejo Jakomin iz "Kariernega placa" na Ljudski univerzi v Kopru.
V januarju obeležujemo mednarodni teden raka materničnega vratu. Gre za drugi najpogostejši rak pri ženskah v starosti do 45 let, ki pa ga s cepljenjem lahko uspešno preprečimo. Na Goriškem beležijo najvišjo udeležbo v državnem preventivnem programu ZORA. Kar pomeni, da se za odkrivanje predrakavih in zgodnjih rakavih sprememb na materničnem vratu odloči kar 80 odstotkov žensk. Očitno je na Goriškem javnost bolj ozaveščena v primerjavi s koprsko zdravstveno regijo kjer beležijo najslabšo udeležbo v omenjenem programu. Več o tem, kako lahko rak uspešno preprečimo, kdaj je primeren čas za cepljenje in kdo se lahko cepi bosta v svetovalni oddaji z gosti osvetlili Nataša Uršič in Mateja Brežan.
Sodobni guruji, knjige za samopomoč in družabna omrežja nas obsuvajo z motivacijskimi gesli. A kaj je v resnici motivacija? Kaj nas prepriča, da se spravimo v pogon? Kako stopiti iz cone udobja, kako se premakniti? To je Ivani Zajc povedala dr. Eva Boštjančič z Oddelka za psihologijo ljubljanske Filozofske fakultete.
V letu 2020 je v sistemu pokojninskega in invalidskega zavarovanja začelo delovati kar nekaj sprememb, ki jih je pripravilo Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti. Novelo Zakona o pokojninskem in invalidskem zavarovanju je konec novembra lani sprejel Državni zbor in s prvim januarjem so v celoti so potekla prehodna obdobja. Za pojasnila smo vprašali Zavod za pokojninsko in invalidsko zavarovanje. Mateja Brežan se bo pogovarjala z direktorico koprske območne enote, Sabrino Poropat.
V današnji svetovalni oddaji bomo govorili o ščitnici, ki lahko bistveno vpliva tudi na potek nosečnosti in otroka. Ščitnica je majhna, a za pravilno delovanje telesa zelo pomembna žleza, ki se nahaja pred sapnikom na spodnjem delu vratu. Njeno delovanje vpliva na normalno presnovo in na delovanje skoraj vseh telesnih organov. Z nami bo specialist interne medicine Janez Zaveljcina iz Bolnišnice Sežana. K poslušanju vabi Mateja Brežan.
Statistika delovnih nesreč s kmetijskimi stroji, ki jo od leta 1981 spremljajo Kmetijsko-gozdarski zavodi in Gozdarski inštitut Slovenije, je precej žalostna, kaže pa na boljše obete. Še do pred 10 leti je pri delu v kmetijstvu in gozdarstvu vsako leto umrlo več kot 40 oseb. Lani je zabeleženih 20 žrtev. Največkrat gre za nespoštovanje predpisov o opremljenosti tako delavcev kot delovnih strojev. Mateja Brežan se je pogovarjala s specialistom za kmetijsko tehniko, Marjanom Dolenškom.
V tokratni svetovalni oddaji se bomo pogovarjali z Eriko Brajnik, predsednico Združenja naturopatov Slovenije. Izvedeli boste kakšen je naturopatski način zdravljenja in kako nam lahko njihova spoznanja pomagajo pri težavah s povišanim holesterolom in pri zniževanju krvnega tlaka. Oddajo vodi Janja Lešnik.
Prvega novembra se je v zdravstveni sistem uvedlo elektronsko potrdilo o upravičeni zadržanosti od dela. Vsebinske in tehnične rešitve je Zavod za zdravstveno zavarovanje Slovenije uskladil s predstavniki Združenja zdravstvenih zavodov, Zdravniške zbornice, zdravniškega društva ter Ministrstvom za upravo. Med drugim napovedujejo, da bo ta novost prispevala k manjšemu številu obiskov pacientov v ambulantah družinske medicine, tudi prihranki bodo večji. Več v svetovalni oddaji, ki sledi. Mateja Brežan se je pogovarjala z Damjano Jelačin Ivanovič, vodjo Območne enote Koper, Zavoda za zdravstveno zavarovanje Slovenije.
Človek je postal internetna žival. Pred ekrani preživljamo prosti čas, se izobražujemo, delamo, se zaljubljamo. Kdaj nam vse to škodi? Odgovor izveste v svetovalni oddaji. V njej terapevt Miha Kramli, vodja centra za zdravljenje odvisnosti v Zdravstvenem domu Nova Gorica, govori o zasvojenosti s spletom. Po mnenju nekaterih je to odvečna panika, po mnenju drugih civilizacijska težava. Prisluhnite oddaji o tem, kako pritisniti na gumb »OFF«.
Bili smo na obisku v dnevnem centru Društva za pomoč odvisnikom in njihovim svojcem SVIT Koper. K poslušanju vabi Mateja Brežan.
Doktorica medicine in psihoterapevtka Tina Bončina v priročniku Izgorelost - si upate delati drugače? svetuje in odgovarja na vprašanja, povezana z izgorelostjo, ki postaja tudi pri nas vse bolj pereč problem. Stanje izgorelosti je namreč opozorilni klic telesa, ki nam sporoča, da se moramo ustaviti in spremeniti način življenja in dela. Od nas je odvisno, ali bomo telesu prisluhnili, mu pomagali in prepoznali novo življenjsko priložnost. S pomočjo razlag in nasvetov v priročniku Izgorelost, bo šlo lažje. Tina Bončina je bila z nami v oddaji Radio koper svetuje. Z njo se je pogovarjala Mateja Brežan.
Na področju obravnave vseh oblikov rakov, tudi krvnih, se je v zadnjem desetletju zelo veliko premaknilo. Zlasti po uvedbi nekaterih tarčnih zdravil. Letno v Sloveniji za eno od oblik krvnega raka zboli 900 ljudi, na Goriškem okrog 50. Krvnih rakov je veliko vrst in njiova pogostnost se povečuje. Veliko pa je medicina naredila tudi na področju zdravljenja. Ingrid kašca Bucik gosti primarijko dr. Natašo Fikfak, specialistko interne medicine in hematologije.
15. oktobra smo obeležili mednarodni dan zdravih dojk, sicer pa je vsako leto najbolj rožnat mesec prav oktober. Vsako leto za rakom dojk na novo zboli več kot 1300 oseb, med njimi nekaj dest moških. Dokazano je, da obvladovanje dejavnihov tveganja bistveno pripomore z zmanjšanju pojavnosti. Glavnino teh dejavnikov imamo v svojih rokah. Z nami bodo predsednica slovenskega združenja za boj proti raku dojk Tanja Španić,Europa Donna, dr. Marko Hočevar z Onkološkega inštituta, kirurg iz izolske bolnišnice Tomaž Jakomin, ki je predsednik Obalnega društva za boj proti raku, z nami bo tudi upokojena citopatologinja ter pobudnica številnih preventivnih dejavnosti in skupin za samopomoč Jadranka Vrh Jermančič. Svojo zgodbo nam bo zaupala Rosana Sosič.
Kako zagotoviti otrokom in mladostnikom aktivno okolje, je bila tema mednarodne znanstvene konference, ki je potekala v Portorožu. Že deseto leto jo organizira Znanstveno-raziskovalno središče iz Kopra v sodelovanju s štirimi fakultetami, Združenjem za pediatrijo, Zdravstvenim domom iz Maribora in Skupnostjo vrtcev Slovenije. Konferenca je namenjena proučevanju različnih vidikov gibalnega razvoja otrok, izzivih stroke, pa tudi izmenjavi dobrih praks. Zakaj je pri otrocih in mladostnikih pomembno gibanje, kako neaktivnost lahko vpliva na zdravje, čustveno in socialno dozorevanje, v pogovoru z dr. Radom Pišotom.
Po podatkih spletne ankete Zveze potrošnikov Slovenije, je tretjina mladih do 30. leta že najela kredit. Najpogosteje gotovinskega, le polovica pa je pred odločitvijo primerjala ponudbo različnih bank. Brez poroka večinoma ne bo šlo, ugotavljajo na zvezi. Več pa bo v svetovalni oddaji povedala strokovnjakinja, Vodja projektov na področju bančništva na ZPS, Alina Meško. Z njo se je pogovarjala Mateja Brežan.
Lastniki nepremičnin bodo lahko kmalu izvedeli, kakšno informativno vrednost je izračunala Geodetska uprava. V oktobru se bo začela predstavitev predlogov modelov vrednotenja nepremičnin. Tako se Gurs in lokalne skupnosti pripravljajo na 1.april prihodnje leto, ko naj bi dobili novo množično vrednotenje. Tjaša Škamperle se je v Kopru na prvi predstavitvi o tem pogovarjala z Lidijo Stebernak z Geodetske uprave.
Na svetu se vsake štiri sekunde pojavi nov bolnik z demenco. To je kronična napredujoča možganska bolezen, ki prizadene višje možganske funkcije, kot so spomin, mišljenje, orientacija, razumevanje, računske in učne sposobnosti ter sposobnosti govornega izražanja in presoje. Njena najpogostejša oblika je Alzheimerjeva bolezen. V Sloveniji ima Alzheimerjevo bolezen okoli 20 tisoč ljudi, zdravi pa se jih komaj četrtina. Zaradi staranja prebivalstva se pogostost demence in Alzheimerjeve bolezni zelo hitro povečuje. Mednarodno združenje za Alzheimerjevo bolezen je september določilo za mesec ozaveščanja o demenci.
Neveljaven email naslov