Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Amaranta Rode, 19 letnica iz Argentine, ki je ostala v Sloveniji
V tednu, ki je za nami, smo za vas ustvarjalci oddaje pripravili kar pet prispevkov. Za slovenske rojake iz nemškega Reutlingena ki jih združuje Slovensko kulturno umetniško društvo Triglav, bo jutri poseben dan, saj bodo zaznamovali 45.letnico obstoja društva. Na izobraževanje v tujino vsako leto odide tudi veliko slovenskih študentov, med njimi tudi Blaž Tomc Zidar, ki se je po končanem izobraževanju v Veliki Britaniji zaposlil na sosednjem Hrvaškem. Amaranta Rode je devetnajstletnica, ki sta jo starša komaj spravila iz Argentine na obisk v Slovenijo. A ko je vdihnila zrak njenih prednikov, se je odločila, da bo tukaj tudi ostala. Nataša Stambej s Finske poroča, da so se Slovenci tradicionalno zbrali še enkrat, tokrat jih je bilo okoli 50, od tega 20 otrok. Ob koncu oddaje pa prisluhnite še pogovoru s Francijem Stanovnikom iz Argentine, profesorju filozofije, s katerim se je pogovarjal Tomaž Gerden.
Za slovenske rojake iz nemškega Reutlingena ki jih združuje Slovensko kulturno umetniško društvo Triglav, bo jutri poseben dan, saj bodo zaznamovali 45. letnico obstoja društva. Pripravljajo kulturno prireditev, kjer ne bo manjkalo slovenske glasbe in plesa. Podpredsednica slovenskega društva Triglav Reutlingen Marjeta Golob se je v pogovoru z Lili Brunec ob tem pomembnem društvenem jubileju ozrla k dejavnostim in k praznovanju 45.letnice, beseda pa je najprej stekla o začetkih društvenega delovanja.
Na izobraževanje v tujino vsako leto odide tudi veliko slovenskih študentov, številni po končanem študiju ostanejo v tujini. Študij bioprocesnega inženirstva je v tujini zaključil tudi Blaž Tomc Zidar, ki pa se je po končanem izobraževanju v Veliki Britaniji zaposlil na sosednjem Hrvaškem. Že med študijem v Londonu se je včlanil tudi v Društvo VTIS, kjer zdaj aktivno sodeluje. Blaž Tomc Zidar se je o svoji izobraževalni poti v tujini in delovanju društva pogovarjal z Lili Brunec.
Amaranta Rode je devetnajstletnica, ki sta jo starša komaj spravila iz Argentine na obisk v Slovenijo. A ko je vdihnila zrak svojih prednikov, se je odločila, da bo tukaj tudi ostala. Čeprav o Sloveniji ni vedela skoraj ničesar. Ob začetku najinega pogovora sem jo vprašal, kaj je bil glavni razlog, da je obiskala našo državo.
V eni izmed prejšnjih oddaj Slovencem po sveti ste lahko slišali, da so se Slovenci na Finskem zbrali v Haltii ter proslavili Martinovo. Bilo jih je dvajset. Zdaj je minil le dober mesec in Slovenci na Finskem so se zbrali še enkrat, tokrat jih je bilo kar okoli 50, od tega 20 otrok, nam je povedala Nataša Stambej. To pomeni, da je slovenska skupnost na severu Evrope močno povezana.
Franci Stanovnik je doma v predmestju Buenos Airesa, v občini Llanus v Argentini. Po poklicu je profesor filozofije, svojo poklicno pot pa je sklenil kot ravnatelj gimnazije v Llanusu. Tomaž Gerden ga je najprej vprašal, od kod so bili njegovi starši.
Še nekaj kratkih novic:
Od danes je na Uradu za Slovence v zamejstvu in po svetu na ogled slikarska razstava Jožeta Vodlana iz Severne Caroline v ZDA. Jože Vodlan je po študiju v Avstriji odšel v ZDA, kjer je aktiven od leta 1963. 30 let je deloval v New Yorku, zadnjih 25 let pa živi in dela v Charlottu v Severni Karolini. Razstava je na ogled v času uradnih ur Urada.
Državna sekretarka na Uradu za Slovence v zamejstvu in po svetu Olga Belec, se je včeraj udeležila prve konference slovenskih računovodij, revizorjev in davčnih svetovalcev iz sveta in Slovenije v organizaciji Svetovnega slovenskega kongresa. Konferenca je potekala v prostorih Ekonomske fakultete Univerze v Ljubljani, pri njeni organizaciji in izvedbi pa so poleg Kongresa in Fakultete sodelovali predavatelji iz različnih ustanov in podjetij, povezanih z računovodstvom in davčnim svetovanjem tako iz Slovenije kot iz zamejstva in izseljenstva.
Združenje Slovenska izseljenska matica je 22. novembra organiziralo redni letni občni zbor. Pred začetkom občnega zbora je udeležencem Aljoša Pelhan iz Narodne in univerzitetne knjižnice predstavil razstavo Iz mnogih dežel, posvečeno Louisu Adamiču, najpomembnejšemu izseljenskemu pisatelju. Letos namreč praznujemo 120. obletnico pisateljevega rojstva.
880 epizod
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo z okoli 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti iz konca 19. in začetka 20. stoletja, tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih oz. ideoloških razlogov in zadnje čase bolj in bolj ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik o življenju in delu Slovencev po svetu.
Amaranta Rode, 19 letnica iz Argentine, ki je ostala v Sloveniji
V tednu, ki je za nami, smo za vas ustvarjalci oddaje pripravili kar pet prispevkov. Za slovenske rojake iz nemškega Reutlingena ki jih združuje Slovensko kulturno umetniško društvo Triglav, bo jutri poseben dan, saj bodo zaznamovali 45.letnico obstoja društva. Na izobraževanje v tujino vsako leto odide tudi veliko slovenskih študentov, med njimi tudi Blaž Tomc Zidar, ki se je po končanem izobraževanju v Veliki Britaniji zaposlil na sosednjem Hrvaškem. Amaranta Rode je devetnajstletnica, ki sta jo starša komaj spravila iz Argentine na obisk v Slovenijo. A ko je vdihnila zrak njenih prednikov, se je odločila, da bo tukaj tudi ostala. Nataša Stambej s Finske poroča, da so se Slovenci tradicionalno zbrali še enkrat, tokrat jih je bilo okoli 50, od tega 20 otrok. Ob koncu oddaje pa prisluhnite še pogovoru s Francijem Stanovnikom iz Argentine, profesorju filozofije, s katerim se je pogovarjal Tomaž Gerden.
Za slovenske rojake iz nemškega Reutlingena ki jih združuje Slovensko kulturno umetniško društvo Triglav, bo jutri poseben dan, saj bodo zaznamovali 45. letnico obstoja društva. Pripravljajo kulturno prireditev, kjer ne bo manjkalo slovenske glasbe in plesa. Podpredsednica slovenskega društva Triglav Reutlingen Marjeta Golob se je v pogovoru z Lili Brunec ob tem pomembnem društvenem jubileju ozrla k dejavnostim in k praznovanju 45.letnice, beseda pa je najprej stekla o začetkih društvenega delovanja.
Na izobraževanje v tujino vsako leto odide tudi veliko slovenskih študentov, številni po končanem študiju ostanejo v tujini. Študij bioprocesnega inženirstva je v tujini zaključil tudi Blaž Tomc Zidar, ki pa se je po končanem izobraževanju v Veliki Britaniji zaposlil na sosednjem Hrvaškem. Že med študijem v Londonu se je včlanil tudi v Društvo VTIS, kjer zdaj aktivno sodeluje. Blaž Tomc Zidar se je o svoji izobraževalni poti v tujini in delovanju društva pogovarjal z Lili Brunec.
Amaranta Rode je devetnajstletnica, ki sta jo starša komaj spravila iz Argentine na obisk v Slovenijo. A ko je vdihnila zrak svojih prednikov, se je odločila, da bo tukaj tudi ostala. Čeprav o Sloveniji ni vedela skoraj ničesar. Ob začetku najinega pogovora sem jo vprašal, kaj je bil glavni razlog, da je obiskala našo državo.
V eni izmed prejšnjih oddaj Slovencem po sveti ste lahko slišali, da so se Slovenci na Finskem zbrali v Haltii ter proslavili Martinovo. Bilo jih je dvajset. Zdaj je minil le dober mesec in Slovenci na Finskem so se zbrali še enkrat, tokrat jih je bilo kar okoli 50, od tega 20 otrok, nam je povedala Nataša Stambej. To pomeni, da je slovenska skupnost na severu Evrope močno povezana.
Franci Stanovnik je doma v predmestju Buenos Airesa, v občini Llanus v Argentini. Po poklicu je profesor filozofije, svojo poklicno pot pa je sklenil kot ravnatelj gimnazije v Llanusu. Tomaž Gerden ga je najprej vprašal, od kod so bili njegovi starši.
Še nekaj kratkih novic:
Od danes je na Uradu za Slovence v zamejstvu in po svetu na ogled slikarska razstava Jožeta Vodlana iz Severne Caroline v ZDA. Jože Vodlan je po študiju v Avstriji odšel v ZDA, kjer je aktiven od leta 1963. 30 let je deloval v New Yorku, zadnjih 25 let pa živi in dela v Charlottu v Severni Karolini. Razstava je na ogled v času uradnih ur Urada.
Državna sekretarka na Uradu za Slovence v zamejstvu in po svetu Olga Belec, se je včeraj udeležila prve konference slovenskih računovodij, revizorjev in davčnih svetovalcev iz sveta in Slovenije v organizaciji Svetovnega slovenskega kongresa. Konferenca je potekala v prostorih Ekonomske fakultete Univerze v Ljubljani, pri njeni organizaciji in izvedbi pa so poleg Kongresa in Fakultete sodelovali predavatelji iz različnih ustanov in podjetij, povezanih z računovodstvom in davčnim svetovanjem tako iz Slovenije kot iz zamejstva in izseljenstva.
Združenje Slovenska izseljenska matica je 22. novembra organiziralo redni letni občni zbor. Pred začetkom občnega zbora je udeležencem Aljoša Pelhan iz Narodne in univerzitetne knjižnice predstavil razstavo Iz mnogih dežel, posvečeno Louisu Adamiču, najpomembnejšemu izseljenskemu pisatelju. Letos namreč praznujemo 120. obletnico pisateljevega rojstva.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
V portretih Slovencev po svetu vam predstavljamo osebo, ki v resnici ne potrebuje predstavitve. Naša gostja bo nekdanja pevka Ansambla bratov Avsenik in predvsem Slovenka, zaradi katere našo državo v Kanadi poznajo mnogo bolje, kot bi jo sicer - Marija Ahačič Pollak, prejemnica reda za zasluge Republike Slovenije in Gallusove listine, zborovodkinja, pevka, pesnica, prevajalka, radijska voditeljica ter urednica in še kaj. Pred mikrofon jo je povabil Jure K. Čokl.
V Portretih Slovencev po svetu tokrat predstavljamo rojaka Janeza Bizjaka iz Švice. Že več kot pol stoletja živi v švicarskem mestecu Winterthur nedaleč od Zuricha. Je dolgoletni predsednik slovenskega društva Soča iz Schaffhausna, ves čas zelo aktiven v tamkajšnji slovenski skupnosti, sicer pa zaveden domoljub in tesno povezan s Slovenijo, kamor se pogosto in z veseljem vrača. Čeprav je izkušnja življenja v tujini v vseh teh letih nekako iz zdomstva prerasla v izseljenstvo, pa srce Janeza Bizjaka tudi po mnogih letih v tujini ostaja v Sloveniji.
V Portretih Slovencev po svetu predstavljamo rojaka Jožeta Slobodnika iz Kanade. Že skoraj šest desetletij živi v Torontu, kjer je slovenska skupnost najštevilčnejša. Je uspešen podjetnik, bil je tudi pobudnik za ustanovitev slovensko kanadske gospodarske zbornice. Vrsto let je opravljal tudi delo častnega generalnega konzula republike Slovenije v Kanadi in nadvse aktivno deloval v slovenski skupnosti v Ontariu.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
V portretih Slovencev po svetu predstavljamo Blaža Boštjančiča, turističnega vodiča in poznavalca Baskije, ki se je preselil v Bilbao. Kar je, kakor bi vas podučili tamkajšnji prebivalci, v Baskiji in ne v Španiji. Blaž se je vrnil na obisk v Slovenijo iz čisto posebnega razloga in takrat je nastal pogovor, ki ga v oddaji Slovencem po svetu – portreti predstavljamo nocoj.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
Vsak petek ob 21.05 se eno uro družimo s približno 500 tisoč rojaki in njihovimi potomci, ki živijo po svetu. To so ekonomski emigranti s konca 19. in začetka 20. stoletja – tisti, ki so se izselili iz domovine iz političnih in ideoloških razlogov, zadnje čase pa vse bolj in bolj tudi ljudje, ki pri izbiri svoje poklicne poti ne poznajo jezikovnih in državnih meja. Oddaja je zanje stik z domovino, za nas, ki živimo tukaj, pa mozaik življenja in dela Slovencev po svetu.
Neveljaven email naslov