Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Sprejemanje letnega programa športa v Ljubljani je sprožilo obilo nestrinjanj s predlogom. Večino je razjezila predvidena uvedba programa vodilnih mestnih športnih klubov.
Tako imenovani vodilni mestni klubi naj bi v prihodnje po mnenju odgovornih za šport v Ljubljani dvignili raven kakovostnega in vrhunskega športa v prestolnem mestu. Tudi ta juha pa se na koncu ni pojedla tako vroča, kot se je skuhala. Mestne svetnike, ki so bili na delovnih mestih, je skoraj osem ur spremljal Dare Rupar.
Če bi uporabili frazo, da se je tresla gora in rodila miš, se veliko ne bi zmotili. Omenjena načrtovana uvedba vodilnih mestnih športnih klubov je za zdaj ostala le ideja. Tu pa je poudarek na besedi za zdaj, saj to ni bila le želja vodilnih v oddelku za šport ali na odseku za programe športa, ki so pripravili omenjeni program za prihodnje leto.
Če tu navedemo nekaj dejstev, ki so zapisana v programu, potem bi se najbrž v drugih okoljih marsikdo, ki vsak dan skrbi za športni utrip, kar naježil. Prestolno mesto, ki ima v večini držav neko posebno mesto, prek omenjenega programa športu namenja več kot 15 milijonov evrov. In ko to primerjamo z namenskimi sredstvi, ki jih za delovanje športa v celotni državi namenja ministrstvo za šport, si lahko vsi športni delavci v Ljubljani dobesedno obliznejo prste.
Več kot polovica gre za izvajanje športa, poglavitni cilji pa so povečanje množičnosti, ki je pri nas že tako ali tako nad povprečjem Evropske zveze. Želijo si izboljšati tudi vrhunske športne dosežke, predvsem v starostnih kategorijah kadetov in mladincev, kjer je v Ljubljani največji upad v vadbenih skupinah. Načrtovano je tudi izboljšanje urbanega športnega prostora, ki naj bi povezalo vzhodni in zahodni del mestne občine. Pred začetkom del pa sta tudi obnova atletskega stadiona na ŽAK-u in pokritega olimpijskega bazena na Iliriji.
Človek bi ob tem, da mestna občina pokriva tudi vse vadnine v športnih objektih, pomislil, da bi vsi lahko le vriskali od veselja. Kar nekoliko nenadejano pa je med večino ljubljanskih klubov prišlo do pravega revolta pri že omenjenem predlogu, ki bi vodilnim klubom namenil še bolj pomembno vlogo. Župan Zoran Jankovič, prekaljeni športni delavec, je z dopolnilom predlog umaknil in bo v prihodnjih mesecih k razpravi povabil večino upornikov. Za zdaj so ti le dosegli, da program vodilnih klubov za naslednje leto ni ugledal luči sveta.
Kolikor poznamo župana, pa ta predlog najbrž ni zrasel na mizah tistih, ki skrbijo za športno politiko v mestu, ampak na županovem zelniku. Dejstvo je, da se je ljubljanski šport, predvsem ekipni znašel v precejšnjih težavah in je daleč od tistega, kar je pomenil še pred nekaj leti. V elitnih evropskih tekmovanjih igrajo le še osiromašeni Krim in dva odbojkarska prišleka v mesto. Tudi za nogometno udeležbo v evropskem pokalu je v predlogu predviden kar lep delež denarja, pa čeprav naj bi vodilna vrsta prvoligaške karavane imela lastnika in čeprav je tudi Olimpija Ljubljana še vedno organizirana predvsem kot društvo.
Kaj bo prineslo naslednje leto, je zdajle težko reči, župan pa je v povezavi s športom doslej pogorel le enkrat. Če pa gre za tisto, da je vse super le navzven, znotraj pa je vse trhleno, pa nas mora zares skrbeti.
Sprejemanje letnega programa športa v Ljubljani je sprožilo obilo nestrinjanj s predlogom. Večino je razjezila predvidena uvedba programa vodilnih mestnih športnih klubov.
Tako imenovani vodilni mestni klubi naj bi v prihodnje po mnenju odgovornih za šport v Ljubljani dvignili raven kakovostnega in vrhunskega športa v prestolnem mestu. Tudi ta juha pa se na koncu ni pojedla tako vroča, kot se je skuhala. Mestne svetnike, ki so bili na delovnih mestih, je skoraj osem ur spremljal Dare Rupar.
Če bi uporabili frazo, da se je tresla gora in rodila miš, se veliko ne bi zmotili. Omenjena načrtovana uvedba vodilnih mestnih športnih klubov je za zdaj ostala le ideja. Tu pa je poudarek na besedi za zdaj, saj to ni bila le želja vodilnih v oddelku za šport ali na odseku za programe športa, ki so pripravili omenjeni program za prihodnje leto.
Če tu navedemo nekaj dejstev, ki so zapisana v programu, potem bi se najbrž v drugih okoljih marsikdo, ki vsak dan skrbi za športni utrip, kar naježil. Prestolno mesto, ki ima v večini držav neko posebno mesto, prek omenjenega programa športu namenja več kot 15 milijonov evrov. In ko to primerjamo z namenskimi sredstvi, ki jih za delovanje športa v celotni državi namenja ministrstvo za šport, si lahko vsi športni delavci v Ljubljani dobesedno obliznejo prste.
Več kot polovica gre za izvajanje športa, poglavitni cilji pa so povečanje množičnosti, ki je pri nas že tako ali tako nad povprečjem Evropske zveze. Želijo si izboljšati tudi vrhunske športne dosežke, predvsem v starostnih kategorijah kadetov in mladincev, kjer je v Ljubljani največji upad v vadbenih skupinah. Načrtovano je tudi izboljšanje urbanega športnega prostora, ki naj bi povezalo vzhodni in zahodni del mestne občine. Pred začetkom del pa sta tudi obnova atletskega stadiona na ŽAK-u in pokritega olimpijskega bazena na Iliriji.
Človek bi ob tem, da mestna občina pokriva tudi vse vadnine v športnih objektih, pomislil, da bi vsi lahko le vriskali od veselja. Kar nekoliko nenadejano pa je med večino ljubljanskih klubov prišlo do pravega revolta pri že omenjenem predlogu, ki bi vodilnim klubom namenil še bolj pomembno vlogo. Župan Zoran Jankovič, prekaljeni športni delavec, je z dopolnilom predlog umaknil in bo v prihodnjih mesecih k razpravi povabil večino upornikov. Za zdaj so ti le dosegli, da program vodilnih klubov za naslednje leto ni ugledal luči sveta.
Kolikor poznamo župana, pa ta predlog najbrž ni zrasel na mizah tistih, ki skrbijo za športno politiko v mestu, ampak na županovem zelniku. Dejstvo je, da se je ljubljanski šport, predvsem ekipni znašel v precejšnjih težavah in je daleč od tistega, kar je pomenil še pred nekaj leti. V elitnih evropskih tekmovanjih igrajo le še osiromašeni Krim in dva odbojkarska prišleka v mesto. Tudi za nogometno udeležbo v evropskem pokalu je v predlogu predviden kar lep delež denarja, pa čeprav naj bi vodilna vrsta prvoligaške karavane imela lastnika in čeprav je tudi Olimpija Ljubljana še vedno organizirana predvsem kot društvo.
Kaj bo prineslo naslednje leto, je zdajle težko reči, župan pa je v povezavi s športom doslej pogorel le enkrat. Če pa gre za tisto, da je vse super le navzven, znotraj pa je vse trhleno, pa nas mora zares skrbeti.
Pred dirko v Lombardiji se je kolesarska karavana ustavila v italijanski deželi Emiliji - Romanji, v kateri bosta na tamkajšnji dirki tudi Tadej Pogačar in Primož Roglič v družbi nekaterih najboljših tekmovalcev sveta.
Pred dirko v Lombardiji se je kolesarska karavana ustavila v italijanski deželi Emiliji - Romanji, v kateri bosta na tamkajšnji dirki tudi Tadej Pogačar in Primož Roglič v družbi nekaterih najboljših tekmovalcev sveta.
Slovenski odbojkarji lovijo zgodovinsko uvrstitev na olimpijske igre. Lov za eno izmed dveh vozovnic v Pariz, ki sta na voljo na kvalifikacijskem turnirju v Tokiu, so začeli proti Tuniziji.
Z večernima tekmama v Mariboru in Ljubljani se je končal 10. krog domačega nogometnega prvenstva. V tem si je prvi spodrsljaj nepričakovano privoščila ekipa vodilnega Celja.
V Franciji je v teku 10. svetovno prvenstvo v ragbiju, ki sodi med najbolj spremljane športne dogodke na svetu.
S superpokalno tekmo v Kranju med Olimpijo in domžalskim Heliosom se je začela nova domača košarkarska sezona. Najboljše ekipe so prevetrile svoja moštva, razmerja moči pa naj bi ostala podobna.
V Lodžu so se končale olimpijske kvalifikacije za odbojkarice. Na turnirju na Poljskem je sodelovala tudi slovenska reprezentanca, ki ji še manjka kanček kakovosti, da bi ujela najboljše ekipe sveta.
Redna telesna dejavnost je del vsakdanjika velikega števila ljudi. Slovenci pa smo športni narod, kar potrjujejo naši vrhunski tekmovalci in tekmovalke. To je prepoznala tudi država, ki je leta 2020 današnji dan razglasila za dan slovenskega športa.
Celjski rokometaši so se v 2. krogu lige prvakov pomerili s Portom in se v Zlatorogu predstavili domačemu občinstvu. O pričakovanjih in dometu slovenskih državnih prvakov v letošnji sezoni razmišljamo v tokratni športni zgodbi.
Nogometaši Olimpije sezono v evropskih tekmovanjih začenjajo v Franciji. V uvodnem krogu konferenčne lige se bodo popoldne v gosteh pomerili z Lillom.
Na Nogometni zvezi Slovenije so predstavili novega selektorja. Po odstopu Boruta Jarca, njegovo delo je bilo kamen spotike reprezentantk, bo na slovensko klop sedel Saša Kolman.
Po nedeljski VN Italije na koledarju letošnje sezone svetovnega prvenstva motokrosistov ostaja le še ena dirka. Medtem ko večina tekmovalcev tik pred koncem 67. sezone razmišlja o oddihu, slovenski šampion Tim Gajser svoje misli usmerja v prihodnjo sezono.
V Rimu se je končalo evropsko prvenstvo v odbojki, na katerem je slovenska moška reprezentanca vnovič potrdila, da sodi med najboljše ekipe na stari celini.
Končuje se 78. kolesarska dirka po Španiji. Predzadnja etapa tekmovalcem ponuja zadnjo priložnost za napredek v skupni razvrstitvi, boj za sam vrh pa je že dalj časa odločen. Nizozemsko moštvo Jumbo Visma je bilo razred zase, saj je osvojilo prva tri mesta.
V Rimu se z boji za odličja končuje evropsko prvenstvo v odbojki. Slovenska moška reprezentanca je v zadnjih letih ena najuspešnejših ekip na turnirjih stare celine. Boje za kolajne je zgrešila le na prvenstvu leta 2017.
V Ljubljani se odvija ženski WTA turnir, na katerem imajo ljubitelji tenisa ob najboljših slovenskih igralkah priložnost spremljati tudi najboljše moške predstavnike. Ob WTA turnirju v našem glavnem mestu istočasno poteka tudi Davisov pokal.
Na kolesarski dirki po Španiji je na sporedu najzahtevnejša etapa s ciljnim vzponom. Zadnji teden prinaša veliko zahtevnih etap, uvod v odločilne gorske etape ujamete v jutru na Valu 202.
Neveljaven email naslov