Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Sprejemanje letnega programa športa v Ljubljani je sprožilo obilo nestrinjanj s predlogom. Večino je razjezila predvidena uvedba programa vodilnih mestnih športnih klubov.
Tako imenovani vodilni mestni klubi naj bi v prihodnje po mnenju odgovornih za šport v Ljubljani dvignili raven kakovostnega in vrhunskega športa v prestolnem mestu. Tudi ta juha pa se na koncu ni pojedla tako vroča, kot se je skuhala. Mestne svetnike, ki so bili na delovnih mestih, je skoraj osem ur spremljal Dare Rupar.
Če bi uporabili frazo, da se je tresla gora in rodila miš, se veliko ne bi zmotili. Omenjena načrtovana uvedba vodilnih mestnih športnih klubov je za zdaj ostala le ideja. Tu pa je poudarek na besedi za zdaj, saj to ni bila le želja vodilnih v oddelku za šport ali na odseku za programe športa, ki so pripravili omenjeni program za prihodnje leto.
Če tu navedemo nekaj dejstev, ki so zapisana v programu, potem bi se najbrž v drugih okoljih marsikdo, ki vsak dan skrbi za športni utrip, kar naježil. Prestolno mesto, ki ima v večini držav neko posebno mesto, prek omenjenega programa športu namenja več kot 15 milijonov evrov. In ko to primerjamo z namenskimi sredstvi, ki jih za delovanje športa v celotni državi namenja ministrstvo za šport, si lahko vsi športni delavci v Ljubljani dobesedno obliznejo prste.
Več kot polovica gre za izvajanje športa, poglavitni cilji pa so povečanje množičnosti, ki je pri nas že tako ali tako nad povprečjem Evropske zveze. Želijo si izboljšati tudi vrhunske športne dosežke, predvsem v starostnih kategorijah kadetov in mladincev, kjer je v Ljubljani največji upad v vadbenih skupinah. Načrtovano je tudi izboljšanje urbanega športnega prostora, ki naj bi povezalo vzhodni in zahodni del mestne občine. Pred začetkom del pa sta tudi obnova atletskega stadiona na ŽAK-u in pokritega olimpijskega bazena na Iliriji.
Človek bi ob tem, da mestna občina pokriva tudi vse vadnine v športnih objektih, pomislil, da bi vsi lahko le vriskali od veselja. Kar nekoliko nenadejano pa je med večino ljubljanskih klubov prišlo do pravega revolta pri že omenjenem predlogu, ki bi vodilnim klubom namenil še bolj pomembno vlogo. Župan Zoran Jankovič, prekaljeni športni delavec, je z dopolnilom predlog umaknil in bo v prihodnjih mesecih k razpravi povabil večino upornikov. Za zdaj so ti le dosegli, da program vodilnih klubov za naslednje leto ni ugledal luči sveta.
Kolikor poznamo župana, pa ta predlog najbrž ni zrasel na mizah tistih, ki skrbijo za športno politiko v mestu, ampak na županovem zelniku. Dejstvo je, da se je ljubljanski šport, predvsem ekipni znašel v precejšnjih težavah in je daleč od tistega, kar je pomenil še pred nekaj leti. V elitnih evropskih tekmovanjih igrajo le še osiromašeni Krim in dva odbojkarska prišleka v mesto. Tudi za nogometno udeležbo v evropskem pokalu je v predlogu predviden kar lep delež denarja, pa čeprav naj bi vodilna vrsta prvoligaške karavane imela lastnika in čeprav je tudi Olimpija Ljubljana še vedno organizirana predvsem kot društvo.
Kaj bo prineslo naslednje leto, je zdajle težko reči, župan pa je v povezavi s športom doslej pogorel le enkrat. Če pa gre za tisto, da je vse super le navzven, znotraj pa je vse trhleno, pa nas mora zares skrbeti.
Sprejemanje letnega programa športa v Ljubljani je sprožilo obilo nestrinjanj s predlogom. Večino je razjezila predvidena uvedba programa vodilnih mestnih športnih klubov.
Tako imenovani vodilni mestni klubi naj bi v prihodnje po mnenju odgovornih za šport v Ljubljani dvignili raven kakovostnega in vrhunskega športa v prestolnem mestu. Tudi ta juha pa se na koncu ni pojedla tako vroča, kot se je skuhala. Mestne svetnike, ki so bili na delovnih mestih, je skoraj osem ur spremljal Dare Rupar.
Če bi uporabili frazo, da se je tresla gora in rodila miš, se veliko ne bi zmotili. Omenjena načrtovana uvedba vodilnih mestnih športnih klubov je za zdaj ostala le ideja. Tu pa je poudarek na besedi za zdaj, saj to ni bila le želja vodilnih v oddelku za šport ali na odseku za programe športa, ki so pripravili omenjeni program za prihodnje leto.
Če tu navedemo nekaj dejstev, ki so zapisana v programu, potem bi se najbrž v drugih okoljih marsikdo, ki vsak dan skrbi za športni utrip, kar naježil. Prestolno mesto, ki ima v večini držav neko posebno mesto, prek omenjenega programa športu namenja več kot 15 milijonov evrov. In ko to primerjamo z namenskimi sredstvi, ki jih za delovanje športa v celotni državi namenja ministrstvo za šport, si lahko vsi športni delavci v Ljubljani dobesedno obliznejo prste.
Več kot polovica gre za izvajanje športa, poglavitni cilji pa so povečanje množičnosti, ki je pri nas že tako ali tako nad povprečjem Evropske zveze. Želijo si izboljšati tudi vrhunske športne dosežke, predvsem v starostnih kategorijah kadetov in mladincev, kjer je v Ljubljani največji upad v vadbenih skupinah. Načrtovano je tudi izboljšanje urbanega športnega prostora, ki naj bi povezalo vzhodni in zahodni del mestne občine. Pred začetkom del pa sta tudi obnova atletskega stadiona na ŽAK-u in pokritega olimpijskega bazena na Iliriji.
Človek bi ob tem, da mestna občina pokriva tudi vse vadnine v športnih objektih, pomislil, da bi vsi lahko le vriskali od veselja. Kar nekoliko nenadejano pa je med večino ljubljanskih klubov prišlo do pravega revolta pri že omenjenem predlogu, ki bi vodilnim klubom namenil še bolj pomembno vlogo. Župan Zoran Jankovič, prekaljeni športni delavec, je z dopolnilom predlog umaknil in bo v prihodnjih mesecih k razpravi povabil večino upornikov. Za zdaj so ti le dosegli, da program vodilnih klubov za naslednje leto ni ugledal luči sveta.
Kolikor poznamo župana, pa ta predlog najbrž ni zrasel na mizah tistih, ki skrbijo za športno politiko v mestu, ampak na županovem zelniku. Dejstvo je, da se je ljubljanski šport, predvsem ekipni znašel v precejšnjih težavah in je daleč od tistega, kar je pomenil še pred nekaj leti. V elitnih evropskih tekmovanjih igrajo le še osiromašeni Krim in dva odbojkarska prišleka v mesto. Tudi za nogometno udeležbo v evropskem pokalu je v predlogu predviden kar lep delež denarja, pa čeprav naj bi vodilna vrsta prvoligaške karavane imela lastnika in čeprav je tudi Olimpija Ljubljana še vedno organizirana predvsem kot društvo.
Kaj bo prineslo naslednje leto, je zdajle težko reči, župan pa je v povezavi s športom doslej pogorel le enkrat. Če pa gre za tisto, da je vse super le navzven, znotraj pa je vse trhleno, pa nas mora zares skrbeti.
Slovenska reprezentanca v vaterpolu skupinski del evropskega prvenstva na Hrvaškem končuje proti reprezentanci Nizozemske.
Po končani jubilejni 60. izvedbi, ki je bila tudi letos v Kranjski Gori, se v športni zgodbi sprašujemo o prihodnosti tekmovanja in možnostih, da se spet vrne na Pohorje.
Prestižna turneja štirih skakalnic se je tradicionalno končala v Bischofshofnu. Tekmovanje je ponudilo napete in izenačene boje, ki so jih zaznamovali tudi slovenski smučarski skakalci.
Jubilejno tekmovanje za Zlato lisico tudi letos poteka v Kranjski Gori, kjer so prireditelji v toplih vremenskih razmerah za ta letni čas uspeli pripraviti progo za edino žensko tekmo svetovnega pokala v alpskem smučanju pri nas.
Kapetan zlate košarkarske reprezentance, ki je leta 2017 osvojila naslov evropskega prvaka, je napovedal konec kariere. Od poklicne košarke se bo Goran Dragić uradno poslovil z dvodnevnim dobrodelnim dogodkom, ki se ga bodo avgusta v Ljubljani udeležili tudi nekateri zvezdniki iz lige NBA.
Po tekmi v Innsbrucku so se karte v boju za zlatega orla še izdatno premešale. Odgovori o končnem razpletu bodo znani na zadnji postaji prestižne turneje v Bischofshofnu, kjer se bodo skakalci pomerili v soboto.
Za smučarske skakalke se je novoletna turneja končala v Oberstdorfu, v zgoščenem koledarju zime pa tekmovalke čaka že nadaljevanje sezone v svetovnem pokalu. Na dveh tekmah se bodo pomerile v Beljaku.
Najzahtevnejšo vzdržljivostno dirkaško preizkušnjo že peto leto zapored gosti Savdska Arabija. Na startu 46. izvedbe, ki se bo s krajšim prologom začela v petek, bosta tudi letos dva slovenska motociklista. V svojih razredih oba, Toni Mulec in Simon Marčič, ciljata na najvišja mesta.
Začetek leta 2024 na športnem področju prinaša tekmo novoletne turneje na drugem nemškem prizorišču, in sicer v Garmisch Partenkirchnu, kjer bodo že vidni obrisi skupinice najboljših smučarskih skakalcev v boju za zlatega orla.
V zadnji letošnji športni zgodbi se posvetimo novoletni turneji v smučarskem teku, ki se je s sprinterskimi preizkušnjami začela v Toblachu.
Slovenski rokometaši se pripravljajo na januarsko evropsko prvenstvo. Iz ekipe so zaradi poškodb še pred odhodom v Nemčijo odpadli nekateri ključni igralci, kot so Blaž Janc, Domen Makuc in Stefan Žabić. V zadnjem sklopu priprav varovance Uroša Zormana, po tekmi z Avstrijo, čakata še prijateljska dvoboja proti Črni gori in Hrvaški.
Alpske smučarke leto 2023 končujejo s tekmama v tehničnih disciplinah v Lienzu. Iz Avstrije se bodo nato preselile na edino slovensko prizorišče svetovnega pokala, v Kranjsko Goro, ki bo tudi letos gostila tekmovanje za Zlato lisico.
S kvalifikacijami v Oberstdorfu se bo začel eden izmed vrhuncev zime za smučarske skakalce, že 72. novoletna skakalna turneja. V boju za zlatega orla so najbolj lačni nemški in avstrijski tekmovalci, svoje načrte pa imajo tudi slovenski orli.
Slovenska rokometna reprezentanca je začela zadnji del priprav pred odhodom na evropsko prvenstvo v Nemčiji.
V košarkarski ligi NBA božični prazniki tradicionalno prinašajo najzanimivejše dvoboje v sezoni.
Letošnje leto je bilo izjemno uspešno za slovenski šport, prihodnje leto pa ob nekaterih največjih športnih dogodkih nabor tihih želja še povečuje.
V 14. krogu državnega prvenstva v odbojki je ljubljanski ACH Volley gostil kamniški klub Calcit. Največja tekmeca v prvenstvu sta se pomerila za vodilno mesto v prvenstvu.
Letošnja evropska sezona košarkarjev Olimpije je najslabša v zgodovini kluba. Slovenski prvaki v evropskem pokalu neuspešno lovijo zmago, precej bolje pa jim kaže v regionalnem tekmovanju, v katerem so v družbi vodilnih ekip. V Stožicah so se včeraj pomerili s slovito zagrebško Cibono.
Primož Roglič je tekmovalec, ki je močno spremenil slovenski kolesarski svet. Pred leti je oral ledino na največjih dirkah in poskrbel za dvig priljubljenosti kolesarstva pri nas. S svojimi nastopi je močno zaznamoval tudi letošnje leto.
Sredi sezone svetovnega pokala v alpskem smučanju se je zamenjalo vodstvo ženskega dela reprezentance v tehničnih disciplinah. V vlogi glavnega trenerja bo alpske smučarke poslej vodil Mitja Kunc.
Neveljaven email naslov