Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Sprejemanje letnega programa športa v Ljubljani je sprožilo obilo nestrinjanj s predlogom. Večino je razjezila predvidena uvedba programa vodilnih mestnih športnih klubov.
Tako imenovani vodilni mestni klubi naj bi v prihodnje po mnenju odgovornih za šport v Ljubljani dvignili raven kakovostnega in vrhunskega športa v prestolnem mestu. Tudi ta juha pa se na koncu ni pojedla tako vroča, kot se je skuhala. Mestne svetnike, ki so bili na delovnih mestih, je skoraj osem ur spremljal Dare Rupar.
Če bi uporabili frazo, da se je tresla gora in rodila miš, se veliko ne bi zmotili. Omenjena načrtovana uvedba vodilnih mestnih športnih klubov je za zdaj ostala le ideja. Tu pa je poudarek na besedi za zdaj, saj to ni bila le želja vodilnih v oddelku za šport ali na odseku za programe športa, ki so pripravili omenjeni program za prihodnje leto.
Če tu navedemo nekaj dejstev, ki so zapisana v programu, potem bi se najbrž v drugih okoljih marsikdo, ki vsak dan skrbi za športni utrip, kar naježil. Prestolno mesto, ki ima v večini držav neko posebno mesto, prek omenjenega programa športu namenja več kot 15 milijonov evrov. In ko to primerjamo z namenskimi sredstvi, ki jih za delovanje športa v celotni državi namenja ministrstvo za šport, si lahko vsi športni delavci v Ljubljani dobesedno obliznejo prste.
Več kot polovica gre za izvajanje športa, poglavitni cilji pa so povečanje množičnosti, ki je pri nas že tako ali tako nad povprečjem Evropske zveze. Želijo si izboljšati tudi vrhunske športne dosežke, predvsem v starostnih kategorijah kadetov in mladincev, kjer je v Ljubljani največji upad v vadbenih skupinah. Načrtovano je tudi izboljšanje urbanega športnega prostora, ki naj bi povezalo vzhodni in zahodni del mestne občine. Pred začetkom del pa sta tudi obnova atletskega stadiona na ŽAK-u in pokritega olimpijskega bazena na Iliriji.
Človek bi ob tem, da mestna občina pokriva tudi vse vadnine v športnih objektih, pomislil, da bi vsi lahko le vriskali od veselja. Kar nekoliko nenadejano pa je med večino ljubljanskih klubov prišlo do pravega revolta pri že omenjenem predlogu, ki bi vodilnim klubom namenil še bolj pomembno vlogo. Župan Zoran Jankovič, prekaljeni športni delavec, je z dopolnilom predlog umaknil in bo v prihodnjih mesecih k razpravi povabil večino upornikov. Za zdaj so ti le dosegli, da program vodilnih klubov za naslednje leto ni ugledal luči sveta.
Kolikor poznamo župana, pa ta predlog najbrž ni zrasel na mizah tistih, ki skrbijo za športno politiko v mestu, ampak na županovem zelniku. Dejstvo je, da se je ljubljanski šport, predvsem ekipni znašel v precejšnjih težavah in je daleč od tistega, kar je pomenil še pred nekaj leti. V elitnih evropskih tekmovanjih igrajo le še osiromašeni Krim in dva odbojkarska prišleka v mesto. Tudi za nogometno udeležbo v evropskem pokalu je v predlogu predviden kar lep delež denarja, pa čeprav naj bi vodilna vrsta prvoligaške karavane imela lastnika in čeprav je tudi Olimpija Ljubljana še vedno organizirana predvsem kot društvo.
Kaj bo prineslo naslednje leto, je zdajle težko reči, župan pa je v povezavi s športom doslej pogorel le enkrat. Če pa gre za tisto, da je vse super le navzven, znotraj pa je vse trhleno, pa nas mora zares skrbeti.
Sprejemanje letnega programa športa v Ljubljani je sprožilo obilo nestrinjanj s predlogom. Večino je razjezila predvidena uvedba programa vodilnih mestnih športnih klubov.
Tako imenovani vodilni mestni klubi naj bi v prihodnje po mnenju odgovornih za šport v Ljubljani dvignili raven kakovostnega in vrhunskega športa v prestolnem mestu. Tudi ta juha pa se na koncu ni pojedla tako vroča, kot se je skuhala. Mestne svetnike, ki so bili na delovnih mestih, je skoraj osem ur spremljal Dare Rupar.
Če bi uporabili frazo, da se je tresla gora in rodila miš, se veliko ne bi zmotili. Omenjena načrtovana uvedba vodilnih mestnih športnih klubov je za zdaj ostala le ideja. Tu pa je poudarek na besedi za zdaj, saj to ni bila le želja vodilnih v oddelku za šport ali na odseku za programe športa, ki so pripravili omenjeni program za prihodnje leto.
Če tu navedemo nekaj dejstev, ki so zapisana v programu, potem bi se najbrž v drugih okoljih marsikdo, ki vsak dan skrbi za športni utrip, kar naježil. Prestolno mesto, ki ima v večini držav neko posebno mesto, prek omenjenega programa športu namenja več kot 15 milijonov evrov. In ko to primerjamo z namenskimi sredstvi, ki jih za delovanje športa v celotni državi namenja ministrstvo za šport, si lahko vsi športni delavci v Ljubljani dobesedno obliznejo prste.
Več kot polovica gre za izvajanje športa, poglavitni cilji pa so povečanje množičnosti, ki je pri nas že tako ali tako nad povprečjem Evropske zveze. Želijo si izboljšati tudi vrhunske športne dosežke, predvsem v starostnih kategorijah kadetov in mladincev, kjer je v Ljubljani največji upad v vadbenih skupinah. Načrtovano je tudi izboljšanje urbanega športnega prostora, ki naj bi povezalo vzhodni in zahodni del mestne občine. Pred začetkom del pa sta tudi obnova atletskega stadiona na ŽAK-u in pokritega olimpijskega bazena na Iliriji.
Človek bi ob tem, da mestna občina pokriva tudi vse vadnine v športnih objektih, pomislil, da bi vsi lahko le vriskali od veselja. Kar nekoliko nenadejano pa je med večino ljubljanskih klubov prišlo do pravega revolta pri že omenjenem predlogu, ki bi vodilnim klubom namenil še bolj pomembno vlogo. Župan Zoran Jankovič, prekaljeni športni delavec, je z dopolnilom predlog umaknil in bo v prihodnjih mesecih k razpravi povabil večino upornikov. Za zdaj so ti le dosegli, da program vodilnih klubov za naslednje leto ni ugledal luči sveta.
Kolikor poznamo župana, pa ta predlog najbrž ni zrasel na mizah tistih, ki skrbijo za športno politiko v mestu, ampak na županovem zelniku. Dejstvo je, da se je ljubljanski šport, predvsem ekipni znašel v precejšnjih težavah in je daleč od tistega, kar je pomenil še pred nekaj leti. V elitnih evropskih tekmovanjih igrajo le še osiromašeni Krim in dva odbojkarska prišleka v mesto. Tudi za nogometno udeležbo v evropskem pokalu je v predlogu predviden kar lep delež denarja, pa čeprav naj bi vodilna vrsta prvoligaške karavane imela lastnika in čeprav je tudi Olimpija Ljubljana še vedno organizirana predvsem kot društvo.
Kaj bo prineslo naslednje leto, je zdajle težko reči, župan pa je v povezavi s športom doslej pogorel le enkrat. Če pa gre za tisto, da je vse super le navzven, znotraj pa je vse trhleno, pa nas mora zares skrbeti.
Na svetovnem prvenstvu v Seefeldu bo danes na sporedu prva skakalna preizkušnja, na kateri imajo visoka pričakovanja tudi slovenski reprezentanti. V jutranjo športno zgodbo s prizorišča jih preplete Matej Hrastar.
V Dallasu je Franci Pavšer opazoval del dopoldanskega treninga, ogrevanje pred srečanjem ter bil v garderobi pred tekmo in po njej.
Vedno, kadar upravljalci družabnih omrežij Dallasa objavijo karkoli v zvezi z Luko Dončičem, je odziv izjemen. "Ljudje se počutijo povezani z njim, imajo občutek, kot da živi v sosednji hiši. Ves čas je aktiven na omrežjih, igra fortnite. Objavlja, kje je, kaj posluša v avtu," pojasnjuje Lizelle Lauron, koordinatorka za družabna omrežja.
Ameriške košarkarske zvezde imajo poseben status. Njihov življenjski slog se razlikuje od vsakdanjika večine. Imajo pa možnost občasnega druženja z njimi novinarski kolegi. V Dallasu smo izvedeli, kako je skupaj s košarkarji vandrati po Ameriki. “Ko mi prijatelji rečejo, tvoje potovanje mora biti grozno, ni zabavno priti v hotel ob dveh zjutraj … Vendar če pomislim, letim na krasnem letalu, sedim v prvem razredu, postrežejo mi hrano, na voljo imam internet, da lahko delam. Stanujem v zelo dragem hotelu, ki si ga sam nikoli ne bi privoščil. Res ni tako težko.” - Chuck Cooperstein, ESPN
V preteklih tednih smo pri delu spremljali slovenskega košarkarskega čudežnega dečka. Kako se je privadil na življenje v ZDA, v kakšnem okolju se razvija, kdo so ljudje, ki mu pri tem pomagajo? Prisluhnite zgodbam iz ozadja o hitrem vzponu Luke Dončiča med zvezdnike lige NBA.
V tem tednu bomo spoznali Luko Dončića in okolje, v katerem se je izstrelil med zvezde od blizu. Ob pomoči ljudi, ki ga spremljajo in mu pomagajo pri razvoju v Dallasu.
Znana sta finalista slovenskega košarkarskega pokala, ki se bosta popoldne v Kopru pomerila za pokalni naslov. Matej Hrastar v jutranji športni zgodbi oriše slovenski košarkarski vrvež.
Na svetovnem prvenstvu v alpskem smučanju sta na sporedu le še obe slalomski preizkušnji. Včerajšnji dan je bil dan največjih pričakovanj slovenskih smučarjev v tehničnih disciplinah. V jutranji športni zgodbi ga zaokroži ekipa na prizorišču.
Slovenski odbojkarski prvaki so v Tivoliju odigrali predzadnjo tekmo v sklopu letošnje Lige prvakov. Medtem ko čakamo na novega slovenskega selektorja, je jutranjo zgodbo pripravil Boštjan Reberšak.
Celjski rokometaši so v Ligi prvakov gostovali pri Flensburgu v iskanju poti na mesta, ki še vodijo v izločilne boje. Po tekmi v Nemčiji je jutranjo športno zgodbo pripravil Uroš Volk.
Športni reporterji s poslušalci delijo svoja doživetja s prizorišč doma in po svetu. Jutranja športna zgodba se ne dotika nujno samo tekmovanja samega, raje pokukamo še v zakulisje tekmovanj.
V jutranji športni zgodbi se preselimo onstran Atlantika, kjer Franci Pavšer spremlja manijo ob odličnih predstavah slovenskega športnika leta 2018. Luka Dončić od blizu po tekmi v Houstonu.
Svetovno prvenstvo v alpskem smučanju se preveša v drugi del. V hitrih disciplinah je bila prvi slovenski adut za kolajno Ilka Štuhec v nadaljevanju prvenstva apetite dviguje Žan Kranjec. Zanimivosti ponudimo v jutranji športni zgodbi
Smučarske skakalke so se zaustavile na Ljubnem, kjer je domača tekma svetovnega pokala. Zanimivosti v zgodbo preplete Dare Rupar.
Val 202 je v Dallasu, kjer z zanimanjem spremljamo Športnika Slovenije za leto 2018 Luko Dončiča. O evforiji, ki vlada v Dallasu, spremembah v moštvu in Lukovem pogledu na ligo NBA bo v jutranji športni zgodbi spregovoril Franci Pavšer.
Slovenska hokejska reprezentanca je začela pripravljalni turnir na Bledu, ki služi kot priprava na aprilsko Svetovno prvenstvo prve divizije v Kazahstanu. Kako so razpoloženi Risi, bo v jutranji športni zgodbi sporočil Marko Pangerc.
V Rimu bodo za nov mandat na čelu Evropske nogometne zveze potrdili Aleksandra Čeferina. Protikandidata na kongresu nima. Kakšne novosti nas čakajo v evropskem nogometu in kakšno zaupanje ima eden najvplivnejših Slovencev, bo v jutranji športni zgodbi pojasnil Luka Petrič.
Svetovno prvenstvo v alpskem smučanju se je začelo s superveleslalomom za ženske. Že v prvi disciplini so bili apetiti slovenske reprezentanci veliki, vtise in zanimivosti v jutranjo športno zgodbo preplete ekipa na terenu.
Smučarji prostega sloga in deskarji se za naslove svetovnih prvakov merijo v Združenih državah Amerike. Najvišja pričakovanja v slovenski reprezentanci imajo deskarji v alpskih disciplinah, ki jih po veleslalomu čaka še slalomska preizkušnja. Zanimivosti je v jutranjo športno zgodbo prepletel Jože Pepevnik.
Med največje in najbolj spremljane športne dogodke leta sodi vsakoletni finale tekmovanja v ameriškem nogometu. Kdo je na igrišču in ob njem zaznamoval ameriški dogodek leta, bo v jutranji športni zgodbi razložil Luka Petrič.
Neveljaven email naslov