Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Čeprav je bilo včeraj v Krškem precej manj obiskovalcev, kot smo jih ob ovalu stadiona Matije Gubca videli v prejšnjih letih, pa je za nami nov izjemen športni spektakel v obubožanem slovenskem športnem okolišu. Vsem, ki so se v Krškem zgolj osem mesecev po zadnji Veliki nagradi motociklistov brez zavor znova podali v lov za denarjem, ki je omogočil izvedbo, velja le stisniti roko, da še imajo voljo za kaj takega.
Obenem so v teh dneh večkrat poudarili, da bi s svojo prireditvijo radi sledili največjemu slovenskemu športnemu prazniku, ki ga vsako leto v marcu doživljamo v Planici. In dirka v Krškem je nedvomno v tem rangu. Planice seveda ne bo nikdar dosegla po denarju, ki se nabere v blagajni, niti po obisku, kar je seveda nemogoče. Toda Krčani so si za zgled vzeli najboljše in odkar se poskušajo v okolišu, kjer so vsi bogatejši od njih, so pri svojem početju zelo uspešni.
Dva dneva ob Savi sta bila znova pravi motoristični praznik. Edino, kar je znova manjkalo, je bil domači uspeh. Toda prva dama dirke v Krškem Violeta Freeland je zmago dosegla že na začetku tedna, ko je brez vseh slepomišenj dejala, da dokler imamo tako dobrega dirkača, kot je Matej Žagar, bi bil pravi zločin, da mu ne bi omogočili dirkanja tudi na domačem ovalu. Pa čeprav Matej prihaja iz ljubljanskega kluba in ne domačega krškega. Gospa Freelandova je zares presegla nekaj okvirov, ki jih v našem okolju težko presežejo mnogi.
Če si je kdo uspeha želel sinoči, je to nedvomno Matej Žagar, ki pa je na koncu Krško znova zapuščal s sklonjeno glavo. Kot kaže za sabo nima dirkača, ki bi šel po njegovi poti in veliko vprašanje bo, kakšen bo stik našega speedwaya s svetovnim vrhom, ko bo Matej Žagar rekel: “Dovolj je.”
Ima pa slovenski moto šport še enega junaka. Fanta, ki šele prihaja, ki je šele najstnik. Med slovenskima asoma dveh koles na bencinski pogon je kar 14 let razlike. Saj veste, govorim o Timu Gajserju, ki je tudi včeraj na kvalifikacijah VN Latvije v motokrosu vse precej izkušenejše fante pustil za sabo. Upamo, da bo tudi Tim Gajser imel nekdaj možnost, da bo nastopil na domači VN Slovenije. Oče Bogo je to že obljubil in zdaj se vse postavlja tako, da je očitno od prvega dne imel prav, ko je trdil, da je njegov sin fant iz pravega testa – fant za naslov najboljšega na svetu.
Tim Gajser ima veliko prednost pred Matejem Žagarjem že zdaj. Sedi namreč na tovarniškem motorju. Teh pravil v speedwaju enostavno ni, pa čeprav so fantje z ovalov za svoje nastopanje vsaj malo nagrajeni po vsaki dirki.
Motokrosisti morajo v povezavi z denarjem zgolj plačevati startnine, ki znašajo 1.000 evrov. Vse drugo je stvar pogodbe z moštvom. Koliko je ob obeh omenjenih dirkačih slovenskih pokroviteljev, ne bom načenjal v tem jutru delavskega praznika. Na srečo pa jima ob strani stoji vsaj slovenska krovna organizacija, ki ob vseh nas voznikih skrbi tudi za slovenski motociklistični šport.
Čeprav je bilo včeraj v Krškem precej manj obiskovalcev, kot smo jih ob ovalu stadiona Matije Gubca videli v prejšnjih letih, pa je za nami nov izjemen športni spektakel v obubožanem slovenskem športnem okolišu. Vsem, ki so se v Krškem zgolj osem mesecev po zadnji Veliki nagradi motociklistov brez zavor znova podali v lov za denarjem, ki je omogočil izvedbo, velja le stisniti roko, da še imajo voljo za kaj takega.
Obenem so v teh dneh večkrat poudarili, da bi s svojo prireditvijo radi sledili največjemu slovenskemu športnemu prazniku, ki ga vsako leto v marcu doživljamo v Planici. In dirka v Krškem je nedvomno v tem rangu. Planice seveda ne bo nikdar dosegla po denarju, ki se nabere v blagajni, niti po obisku, kar je seveda nemogoče. Toda Krčani so si za zgled vzeli najboljše in odkar se poskušajo v okolišu, kjer so vsi bogatejši od njih, so pri svojem početju zelo uspešni.
Dva dneva ob Savi sta bila znova pravi motoristični praznik. Edino, kar je znova manjkalo, je bil domači uspeh. Toda prva dama dirke v Krškem Violeta Freeland je zmago dosegla že na začetku tedna, ko je brez vseh slepomišenj dejala, da dokler imamo tako dobrega dirkača, kot je Matej Žagar, bi bil pravi zločin, da mu ne bi omogočili dirkanja tudi na domačem ovalu. Pa čeprav Matej prihaja iz ljubljanskega kluba in ne domačega krškega. Gospa Freelandova je zares presegla nekaj okvirov, ki jih v našem okolju težko presežejo mnogi.
Če si je kdo uspeha želel sinoči, je to nedvomno Matej Žagar, ki pa je na koncu Krško znova zapuščal s sklonjeno glavo. Kot kaže za sabo nima dirkača, ki bi šel po njegovi poti in veliko vprašanje bo, kakšen bo stik našega speedwaya s svetovnim vrhom, ko bo Matej Žagar rekel: “Dovolj je.”
Ima pa slovenski moto šport še enega junaka. Fanta, ki šele prihaja, ki je šele najstnik. Med slovenskima asoma dveh koles na bencinski pogon je kar 14 let razlike. Saj veste, govorim o Timu Gajserju, ki je tudi včeraj na kvalifikacijah VN Latvije v motokrosu vse precej izkušenejše fante pustil za sabo. Upamo, da bo tudi Tim Gajser imel nekdaj možnost, da bo nastopil na domači VN Slovenije. Oče Bogo je to že obljubil in zdaj se vse postavlja tako, da je očitno od prvega dne imel prav, ko je trdil, da je njegov sin fant iz pravega testa – fant za naslov najboljšega na svetu.
Tim Gajser ima veliko prednost pred Matejem Žagarjem že zdaj. Sedi namreč na tovarniškem motorju. Teh pravil v speedwaju enostavno ni, pa čeprav so fantje z ovalov za svoje nastopanje vsaj malo nagrajeni po vsaki dirki.
Motokrosisti morajo v povezavi z denarjem zgolj plačevati startnine, ki znašajo 1.000 evrov. Vse drugo je stvar pogodbe z moštvom. Koliko je ob obeh omenjenih dirkačih slovenskih pokroviteljev, ne bom načenjal v tem jutru delavskega praznika. Na srečo pa jima ob strani stoji vsaj slovenska krovna organizacija, ki ob vseh nas voznikih skrbi tudi za slovenski motociklistični šport.
V nogometni ligi prvakov se začenjajo izločilni boji s prvimi tekmami osmine finala. Zanimivosti pred prvimi tekmami izveste v jutranji športni zgodbi.
Športni reporterji s poslušalci delijo svoja doživetja s prizorišč doma in po svetu. Jutranja Športna zgodba se ne nanaša nujno le na tekmovanje samo, radi pokukamo še v zakulisje.
V Kranjski Gori so se za zlato lisico pomerile alpske smučarke. Prvi alpski konec tedna elite v Kranjski Gori zaokrožujemo v jutranji Športni zgodbi.
Anterselva je letošnje osrednje biatlonsko prizorišče zime. Tekmovalci in tekmovalke se merijo za naslove svetovnih prvakov, Pokljuka pa predstavlja naslednje prizorišče svetovnega prvenstva.
Smučarski skakalci bodo prvič letos leteli. Prizorišče je letalnica na Kulmu, kjer so se večkrat veselili tudi slovenski skakalci. S kakšnimi pričakovanji slovenski reprezentanti začenjajo tekme v poletih, izveste v jutranji Športni zgodbi.
Športni reporterji s poslušalci delijo svoja doživetja s prizorišč doma in po svetu. Jutranja Športna zgodba se ne nanaša nujno le na tekmovanje samo, radi pokukamo še v zakulisje.
Odbojkarji ACH Volleyja so odigrali drugo domačo tekmo letošnje lige prvakov. V Tivoliju je gostoval Berlin, ki jih je premagal na uvodu v letošnjo sezono. Odbojkarski utrip ponudimo v jutranji športni zgodbi.
Mesec dni pred začetkom nove sezone svetovnega prvenstva voznikov Formule 1 moštva predstavljajo dirkalnike. O novostih, ki jih prinašajo novi dirkalniki, in smernicah za prihodnost v jutranji športni zgodbi.
Športni reporterji s poslušalci delijo svoja doživetja s prizorišč doma in po svetu. Jutranja Športna zgodba se ne nanaša nujno le na tekmovanje samo, radi pokukamo še v zakulisje.
Športni reporterji s poslušalci delijo svoja doživetja s prizorišč doma in po svetu. Jutranja Športna zgodba se ne nanaša nujno le na tekmovanje samo, radi pokukamo še v zakulisje.
Športni reporterji s poslušalci delijo svoja doživetja s prizorišč doma in po svetu. Jutranja Športna zgodba se ne nanaša nujno le na tekmovanje samo, radi pokukamo še v zakulisje.
Športni reporterji s poslušalci delijo svoja doživetja s prizorišč doma in po svetu. Jutranja Športna zgodba se ne nanaša nujno le na tekmovanje samo, radi pokukamo še v zakulisje.
Zdravstvene težave na Kitajskem krojijo tudi športna tekmovanja. Večino na Kitajskem so v zadnjem obdobju prekinili oziroma odpovedali ali prestavili. Kako koronavirus vpliva na športno področje, razložimo v jutranji športni zgodbi.
V jutranji športni zgodbi zaokrožimo nastope slovenske reprezentance v dvoranskem nogometu v kvalifikacijah za svetovno prvenstvo. V Brnu Slovencem ni šlo vse po načrtih in na prvi nastop na mundialu bodo morali še počakati.
Mariborske odbojkarice so odigrale peto tekmo skupinskega dela lige prvakinj. Dvoboj s Kaliningradom je ponudil predstavitev nove igralke in osveženo podobo ekipe, ki v letošnji evropski sezoni predvsem nabira izkušnje.
Športni reporterji s poslušalci delijo svoja doživetja s prizorišč doma in po svetu. Jutranja Športna zgodba se ne nanaša nujno le na tekmovanje samo, radi pokukamo še v zakulisje.
Alpski smučarji so v Garmisch-Partenkirchnu opravili z veleslalomom za svetovni pokal. Žan Kranjec je v Nemčijo prišel v majici vodilnega v veleslalomskem seštevku, kako zadovoljen je zapustil Bavarsko, pa izveste v jutranji športni zgodbi.
V jadranski košarkarski ligi so slovenski klubi sezono začeli odlično. Ob prehodu v novo leto pa so se začele težave v Kopru in pri Olimpiji. Oba kluba jih rešujeta na svoj način, v Novem mestu pa sestavljajo nov mozaik, da bi se jima približali.
Športni reporterji s poslušalci delijo svoja doživetja s prizorišč doma in po svetu. Jutranja Športna zgodba se ne nanaša nujno le na tekmovanje samo, radi pokukamo še v zakulisje.
Športni reporterji s poslušalci delijo svoja doživetja s prizorišč doma in po svetu. Jutranja Športna zgodba se ne nanaša nujno le na tekmovanje samo, radi pokukamo še v zakulisje.
Neveljaven email naslov