Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Smo v Sloveniji pripravljeni na naraščanje števila primerov demence? Zdaj je pri nas že več kot 30 tisoč bolnikov s to napredujočo in za zdaj neozdravljivo boleznijo, ki ne prizadene le bolnikov, temveč postavi na glavo tudi življenje njihovih svojcev. Demografske spremembe v prihodnosti ne govorijo v prid tej bolezni, saj se število starejših, ki zbolijo največkrat, ves čas povečuje. Do leta 2050 naj bi se njihovo število povečalo kar trikratno. Znamo prepoznati demenco, se spopasti z njo ter pravočasno ukrepati za pomoč obolelim ? O tem v tokratnem Studiu ob 17-ih z voditeljico Lucijo Fatur.
4551 epizod
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Smo v Sloveniji pripravljeni na naraščanje števila primerov demence? Zdaj je pri nas že več kot 30 tisoč bolnikov s to napredujočo in za zdaj neozdravljivo boleznijo, ki ne prizadene le bolnikov, temveč postavi na glavo tudi življenje njihovih svojcev. Demografske spremembe v prihodnosti ne govorijo v prid tej bolezni, saj se število starejših, ki zbolijo največkrat, ves čas povečuje. Do leta 2050 naj bi se njihovo število povečalo kar trikratno. Znamo prepoznati demenco, se spopasti z njo ter pravočasno ukrepati za pomoč obolelim ? O tem v tokratnem Studiu ob 17-ih z voditeljico Lucijo Fatur.
Trgovinske vojne, spodkopavanje jedrskega sporazuma z Iranom, umikanje iz pariškega podnebnega sporazuma, vse slabši odnosi s Kitajsko, popuščanje Izraelu - so med najbolj vidnimi poudarki ameriške zunanje politike pod vodstvom predsednika Donalda Trumpa. »Amerika na prvem mestu,« se glasi Trumpov slogan - a kakšne posledice to prinaša? Kakšne bi bile spremembe ob morebitni zmagi Joeja Bidena? O tem z avtorico oddaje Špelo Novak, našimi dopisniki in strokovnjaki.
Slovenski kinematografi so v teh dneh zaradi omejevanja okužb znova zaprli svoja vrata, tako kot so jih spomladi. Toda vse kaže, da omejitve, povezane s koronavirusom, niso edina ovira, s katero se soočajo filmski ustvarjalci pri nas v letošnjem letu. Medtem ko številne evropske države v časih koronakrize dodatno spodbujajo avdiovizualni sektor, ker prepoznavajo tudi njegov pomen za gospodarstvo, je pri nas naletel na zastoj javnega sofinanciranja filmov; celo tistih, ki so že doživeli mednarodne premiere. Položaj je sila nenavaden: o tem, kateri filmi bodo dobili zeleno luč za javno sofinanciranje, naj bi po novem odločala ministrstvo za finance ter vlada, čeprav je slednja prav v ta namen že pred desetletjem ustanovila Slovenski filmski center, ki po zakonu z javnimi razpisi skrbi za izvedbo nacionalnega filmskega programa. Kakšna je torej nova ureditev filmskega področja, kakšne utegnejo biti njene posledice in kateri so še neizkoriščeni gospodarski potenciali avdiovizualne industrije v Sloveniji? O tem voditelj Urban Tarman in gosti Studia ob 17h: predsednik Zveze društev slovenskih filmskih ustvarjalcev Klemen Dvornik, predsednik Društva avdiovizualnih producentov Slovenije Andrej Štritof ter direktorica Slovenskega filmskega centra Nataša Bučar. Za pojasnila smo zaprosili tudi finančno in kulturno ministrstvo ter vlado.
Iskanje zemeljskega plina v globinah sredozemskega morja je obudilo stare zamere med Grki in Turki. Zaveznici iz zveze Nato druga drugi grozita z orožjem. Posredno so v to vključene tudi druge države in tudi Evropska unija je prisiljena izbirati, ali naj podpre svojo članico Grčijo ali naj bo posrednik v njenem sporu s Turčijo. V oddaji skušamo izmeriti utrip v obeh državah, komentirati mednarodno pravna razmerja in ugotoviti, kakšnim interesom bi morala slediti Slovenija. O vsem tem voditelj Marjan Vešligaj, naša dopisnika Karmen Švegl in Igor Jurič, raziskovalec Faris Kočan in profesorja Bojko Bučar in Marko Pavliha.
Število nezakonitih prehodov meje pri nas se zadnjih nekaj let povečuje. Do konca septembra letos so policisti obravnavali 11 tisoč 855 prehodov meje, za azil pa je zaprosilo več kot 3 tisoč 200 prebežnikov. Na notranjem ministrstvu predlagajo, da bi nezakonite migracije zajezili z zaostritvijo zakona o tujcih. A predlagane rešitve so po mnenju nevladnih organizacij in tudi pravne stroke ustavno sporne, češ da močno omejujejo pravico do mednarodne zaščite. Kakšne so migracijske razmere pri nas? Kako naj Slovenija rešuje problem migracij? Kdaj in ali sploh lahko pričakujemo rešitve na ravni Evropske unije? O vsem tem z voditeljico Lucijo Dimnik Rikić in gosti: - Boštjan Šefic, v kabinetu notranjega ministra pristojen za migracijsko problematiko, - Denis Čaleta, predsednik sveta Instituta za korporativne varnostne študije, - Urša Regvar iz Pravno-informacijskega centra nevladnih organizacij, - Samo Bardutzky, predstojnik katedre za ustavno pravo na Pravni fakulteti Univerze v Ljubljani.
Kakšne so razmere v domovih za starejše, kako preživljajo čas epidemije in izolacije oskrbovanci in na drugi strani - tudi izčrpani zaposleni v domovih, kjer že več kot desetletje čakajo na nove normative . Domovi so se v tem obdobju spremenili v negovalne bolnišnice, normativi, ki določajo število kadrov, pa še kar ostajajo enaki. Kako zastareli so kadrovski in prostorski normativi, ki so se pokazali kot vrh ledene gore, ki je priplaval na površje v času epidemije, in kako vendarle poskrbeti za dostojno starost, v Studiu ob 17ih z voditeljico Alenko Terlep in gosti: - Cveto Uršič, Ministrstvo za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti, - Biserka Marolt Meden, Srebrna nit - Združenje za dostojno starost, - Denis Sahernik Skupnost socialnih zavodov Slovenije.
Epidemija covida19 je zaprla oziroma priprla vrata gostinskih lokalov, fitnes centrov, frizerskih in kozmetičnih salonov. Lastniki v skrbi za preživetje bijejo plat zvona. Pristojne pozivajo k sorazmernim ukrepom za preprečitev širjenja okužb, ki bi kar najmanj prizadeli poslovanje. Pomoč države za ohranitev zaposlenih je dobrodošla, a za mnoge ne bo dovolj za preživetje podjetja oziroma dejavnosti. Kako naprej in kakšne so možne rešitve voditeljica Simeona Rogelj spredstavniki vlade, gospodarstva in športa. Gostje: - Simon Zajc, državni sekretar na Ministrstvu za gospodarski razvoj in tehnologijo, - Borut Meh, predsednik Obrtne zbornice Slovenije, - Janez Sodražnik, podpredsednik OKS-ZŠZ, Združenje športnih zvez.
Vojaški konflikt za Gorski Karabah na južnem Kavkazu je z vso silovitostjo spet opozoril na zapleteno in nevarno dediščino posovjetskega zgodovinskega spora. Spopadi so izbruhnili 27. septembra in se kljub humanitarnemu premirju pod pokroviteljstvom Ruske federacije nadaljujejo. Zaradi vpliva velikih in regionalnih sil, zlasti Rusije, Turčije in Irana, je konflikt tudi past za mednarodni mir, ne samo za Armenijo in Azerbajdžan. O vsem tem voditelj Miha Lampreht, profesorja Vladimir Prebilič in Primož Šterbenc ter komentator Branko Soban.
Le dva meseca in pol je do trenutka, ko bo med Združenim kraljestvom in Evropsko unijo popustila vez članstva; kakšen bo njun prihodnji politični, gospodarski in trgovinski odnos, pa še vedno ostaja neznanka. Dogovora o tem še ni, pogajanja med Londonom in Brusljem, ki za dozdajšnji neuspeh krivita drug drugega, so vse bolj intenzivna. Časa zmanjkuje, vprašanje pa je, koliko manevrskega prostora ostaja za popuščanja in zaostrovanja pri pogajalskih pristopih k iskanju kompromisa, pa naj gre za varstvo konkurence, dostop do ribolovnih revirjev oziroma trga z ribjimi proizvodi, upravljanje sporazuma ali pa iskanje tretjega, ki bo odločal o morebitnih sporih. Kako je ta tema zaznamovala zasedanje voditeljev držav in vlad članic Evropske unije poročamo z našega bruseljskega dopisništva, razvoj dogodkov v procesu brexita pa v studiu komentirajo dr. Andreja Pegan, raziskovalka na Univerzi Northumbria v Newcastlu, Tine Kračun z Inštituta za strateške rešitve in dr. Mitja Kovač z ljubljanske Ekonomske fakultete. Avtor oddaje in voditelj je Luka Robida.
Slovenija s slovesnostjo v Gaberkah na območju Šoštanja začenja graditev tretje razvojne osi. 50 let od prve zamisli in 16 let po začetku umeščanja ceste v prostor. A do hitre ceste, ki jo bodo najprej gradili na Koroško, je še dolga pot. Pravnomočno gradbeno dovoljenje je izdano samo za Gaberke, ne pa tudi za vse preostale odseke med Šentrupertom prek Velenja do Slovenj Gradca. Kako naprej ob številnih različnih interesih, ki spremljajo tretjo os, in ali bo projekt res končan v največ šestih letih, voditeljica Metka Pirc in gosti v studiu: - Boštjan Rigler, član uprave Darsa, - Aleš Mihelič, državni sekretar na Ministrstvu za infrastrukturo, - Peter Dermol, novi župan Mestne občine Velenje, - Matic Tasič, predsednik odbora za tretjo os na svetu koroške regije in župan Prevalj, - Aljaž Verhovnik, koordinator mladinske iniciative za tretjo razvojno os.
Gospodarsko okrevanje po prvem valu epidemije je s poslabšanjem razmer zastalo in bo zaradi nihanj verjetno počasno. Najbolj prizadete so storitvene dejavnosti, rožnato pa ni niti v industriji. Vse bolj se kaže razlika med podjetji, ki na trgu zmagujejo, in tistimi, ki se komaj prebijajo. Zmagovalci industrije vlagajo v raziskave in razvoj, krepijo prednost pred konkurenti in širijo svojo navzočnost na različnih trgih. Kako to počnejo? Kako bodo preživeli drugi val epidemije in kaj menijo o državi, ki v tem času sprejema podporne ukrepe in strateške dokumente za zajemanje evropskih sredstev? S predstavniki podjetij se bo pogovarjala Maja Derčar. Gostje bodo: - dr. Jure Knez, solastnik podjetja Dewesoft in predsednik SBC – Kluba slovenskih podjetnikov, - dr. David Močnik, vodja konstrukcije in razvoja v REM, - Uroš Zupančič, vodja nabave v Adria Mobilu in - Denis Jahić, direktor in član uprave AquafilSLO.
Nacionalni odzivni center za kibernetsko varnost Si-Cert poroča o letos rekordnem številu prijav spletnih prevar. Kako varna pa je naša kritična infrastruktura? Slovenija bo v drugi polovici prihodnjega leta predsedovala Svetu Evropske unije in ena od prednostnih nalog bo krepitev skupne kibernetski varnosti povezave. Kakšno škodo lahko kibernetski napad povzroči gospodarstvu, so lahko kibernetski napadi orožje za uresničevanje geopolitičnih interesov, ali lahko en kibernetski napad uniči državo, morda celo zahodno civilizacijo? Kateri so torej poudarki v pogovorih o geostrateški kibernetski varnosti? Odgovori z Urško Henigman in gosti: - Gorazd Božič, vodja SI-Certa, - dr. Uroš Svete, direktor Uprave RS za informacijsko varnost, - dr. Andrej Bregar, Informatika d.d., - Kaja Ciglič, Microsoft.
V Slovenijo se zaradi delovnih dovoljenj priseljuje vse več tujcev. Z vprašanjem priseljevanja, povezanim tudi z dovoljenji za stalno in začasno prebivanje tujcev in njihovih družin, se vsak dan spopadajo upravne enote, ki opozarjajo na vse večjo težavo fiktivnih bivališč. V naši državi je kar 312 naslovov, na katerih je formalno prijavljenih 12 tisoč 845 ljudi. Upravne enote in občine, ki se zato srečujejo tudi z zlorabami socialnih pravic, neplačevanjem davkov in izkoriščanjem delovne sile, državo pozivajo k nujnim sistemskim rešitvam. O tem voditeljica Aljana Jocif in gostje.
Jutri bo minilo 100 let od koroškega plebiscita, ki je koroške Slovence z državno mejo odrezal od večine slovenskega naroda. Vzdušje med slovensko in nemško govorečimi na avstrijskem Koroškem se je v zadnjih letih močno izboljšalo, številčno zdesetkana manjšina pa si še naprej prizadeva za izboljšanje svojega položaja in rešitev odprtih manjšinskih vprašanj. V kakšni kondiciji je danes slovenstvo na avstrijskem Koroškem, kakšna prihodnost se kaže pred slovensko manjšino? O tem iz v terenski oddaji iz Celovca voditelj Blaž Ermenc in gostje: - ministrica za Slovence v zamejstvu in po svetu Helena Jaklitsch - poslanka v avstrijskem parlamentu Olga Voglauer - politolog in direktor celovške Mohorjeve založbe Karl Hren - koroški odvetnik in borec za manjšinske pravice Rudi Vouk
Dosedanji ukrepi za omejevanje širjenja koronavirusa in priporočila o samozaščitnem vedenju očitno nimajo želenega učinka, zato vlada sprejema vse strožje ukrepe. Bolnišnice delujejo že na robu zmogljivosti, postelje in intenzivni oddelki so napolnjeni s covid bolniki, posledično se že omejuje izvajanje drugih zdravstvenih programov. Kam nas zanaša drugi val koronavirusa in kam nas bo naplavil je vprašanje, ki ga zastavljamo gostom tokratne razprave pod vodstvom Helene Lovinčič. Gostje: - Monika Ažman, predsednica Zbornice zdravstvene in babiške nege, - Janez Poklukar, generalni direktor UKC Ljubljana, - Aleš Rozman, direktor klinike Golnik, član vladne svetovalne skupine za covid-19, predsednik Zdravstvenega sveta, - Marko Bitenc, koncesionar in član vladne svetovalne skupine za covid-19, - Marija Magajne, vršilka dolžnosti generalnega direktorja Direktorat za zdravstveno varstvo na Ministrstvu za zdravje.
Spletna dostopnost je pomemben pogoj za enako vključevanje invalidov in starejših v družbo. Brez dostopnih informacij, ki jih danes pogosto dobimo prav na spletu, so lahko postavljeni v neenakopraven položaj. Slovenija je svojo zakonodajo že pred več kot dvema letoma uskladila z direktivo EU s tega področja. Zakon o dostopnosti spletišč in mobilnih aplikacij je takrat določil, da morajo biti od 23. septembra letos spletna mesta državnih organov, organov lokalnih skupnosti in oseb javnega prava po zakonu, ki ureja javno naročanje – izjema so vrtci, osnovne in srednje šole ter javna radiotelevizija – ustrezno prilagojena in dostopna vsem državljanom, zlasti uporabnikom z različnimi oblikami oviranosti. Kaj je bilo na tem področju že storjenega, koliko spletišč je res dostopnih, kako morajo biti prilagojena posameznim skupinam invalidov, kdo opravlja nadzor nad izvajanjem Zakona in zakaj je še vedno veliko spletnih strani nedostopnih ljudem z različnimi invalidnostmi? Odgovore iščemo v Studiu ob 17-ih z gosti in voditeljico Petro Medved. Gostje: - državni sekretar Peter Geršak z Ministrstva za javno upravo, - predsednik Nacionalnega sveta invalidskih organizacij Slovenije Borut Sever, - direktor Beletrine Mitja Čander, - sekretar Zveze društev gluhih in naglušnih Slovenije Matjaž Juhart.
Začenja se 23. Festival slovenskega filma. Je poseben, kot je posebno obdobje, ki ga živimo, pravijo. O tem, v kakšnem stanju je slovenski film v letu, zaznamovanem s korono in z alarmantno finančno situacijo, razmišljamo v reprizi pogovora voditeljice Tese Drev Juh z sogovorniki. Ti so direktorica festivala Jelka Stergel, direktorica Slovenskega filmskega centra Nataša Bučar, avtor otvoritvenega celovečernega igrano-dokumentarnega filma Antigona – kako si upamo! Jani Sever in avtor kratkega otvoritvenega dela Neločljivi Marko Naberšnik.
Prebivalec Slovenije letno zavrže nekaj manj kot 70 kg hrane. To ga stane 200 evrov. Štiričlansko družino torej 800 evrov. Zavržki hrane niso sporni le iz moralnega, socialnega in finančnega vidika. Predstavljajo tudi velik ekološki problem. Generalna skupščina Združenih narodov je zato 29. september razglasila za Mednarodni dan ozaveščanja o izgubah hrane in odpadni hrani, kmetijsko ministrstvo pa je v javno obravnavo poslalo Strategijo boja proti zavržkom hrane. O razmerah in rešitvah voditeljica Sabrina Mulec in gostje: - Lara Habič z Ministrstva za okolje in prostor in projekta Care4climate, - Tadeja Kvas Majer z Direktorata za hrano in ribištvo pri Ministrstvu za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano, - Breda Kutin, predsednica Zveze potrošnikov Slovenije, - Fedja Pobegajlo, direktor Turistično gostinske zbornice Slovenije, - Katja Sreš iz društva Ekologi brez meja.
Dočakali smo prvo letno poročilo, ki ga je evropska komisija pripravila o stanju vladavine prava v vseh članicah Evropske unije. Zanimanje za ugotovitve Komisije je toliko večje ob zavedanju, da vladavina prava predstavlja enega izmed ključnih temeljev, na katerem je zrastla Unija. Kako trden je torej ta temelj, kako majav, s katerih koncev spodkopan in kako trdno je torej tisto, kar stoji na njem? Kaj takšno poročilo pomeni za krepitev načel pravne države, kakšne očitke Bruselj namenja posameznim članicam, kako je bil pogled na pravosodje, protikorupcijske mehanizme in medijsko krajino sprejet v Sloveniji, kako bo prejemanje evropskih sredstev pogojeno s spoštovanjem vladavine prava in v kolikšni meri je vladavina prava kot primarno pojem pravne narave postala orodje prvovrstnega ideološkega obračunavanja. Voditelj Luka Robida je na pogovor o tem v studio povabil poslanca Evropskega parlamenta Ljudmilo Novak in Klemna Grošlja ter vodjo predstavništva Evropske komisije v Sloveniji Zorana Stančiča, pred mikrofon pa tudi dopisnika Igorja Juriča in pravnika Janjo Hojnik in Mateja Avblja.
Od začetka oktobra naprej veljajo prosto oblikovane cene naftnih derivatov. Potrošniki, zaskrbljeni, da se utegnejo cene bencina in nafte ob razmeroma majhni konkurenci občutno zvišati, so na nogah. Po kakšni ceni bomo torej odslej kupovali naftne derivate, na kaj bomo morali biti pozorni, za koliko milijonov bo prikrajšan državni proračun in kaj to pomeni za največjega naftnega trgovca - Petrol? O vseh teh vidikih vladne odločitve, ki je vzdignila nemalo prahu, voditeljica Urška Jereb in gostje: - Franc Stanonik, z Ministrstva za gospodarski razvoj in tehnologijo, - Milan M. Cvikl, nekdanji član Evropskega računskega sodišča in odbora direktorjev v EBRD, - Aljoša Valentinčič, redni profesor na ljubljanski Ekonomski fakulteti, - Boštjan Okorn z Zveze potrošnikov Slovenije, - Sašo Šmigić, Generali Investments
Televizijsko soočenje ameriških predsedniških kandidatov je eden od največjih medijskih dogodkov na svetu. Bo Joeju Bidnu uspelo prepričati neopredeljene volivce, da se lahko le nova administracija odločneje spopade s težavami ameriške družbe, kot so epidemija covida-19 ter pojavi rasizma in neenakosti? Ali pa bo Donald Trump bolj prepričljiv z ocenami, da je bila že njegova administracija zelo uspešna v boju proti pandemiji in da je neprimerno več naredila za mir na svetu kot prejšnje? Soočenje predsednika in izzivalca ter volilne napovedi bomo ocenili in komentirali Studiu ob 17h z Marjanom Vešligajem in gosti. V oddaji sodelujejo dolgoletni veleposlanik v ZDA Andrej Kirn, komentatorja Matej Šurc in Andrej Stopar in strokovnjakinja za odnose z javnostmi Andreja Jernejčič.
Neveljaven email naslov