Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Na avstrijski strani mejnega prehoda Šentilj so začeli postavljati dva metra in pol visoko žično ograjo. Ob begunski krizi so v Evropi vse pogostejše ideje o odpravi zdajšnjega schengenskega območja brez notranjih meja, pa tudi o tako imenovanem mini- schengenu. Bo neovirano prestopanje meje med članicami Evropske unije le še spomin? Bo Schengen preživel najresnejšo krizo doslej in ali bo Slovenija ostala znotraj tega območja?
Odgovore na ta in druga vprašanja bomo iskali v današnjem Studiu ob 17-ih. Z gosti in voditeljem Tomažem Gerdenom.
Na avstrijski strani mejnega prehoda Šentilj so začeli postavljati dva metra in pol visoko žično ograjo. Ob begunski krizi so v Evropi vse pogostejše ideje o odpravi zdajšnjega schengenskega območja brez notranjih meja, pa tudi o tako imenovanem mini- schengenu. Bo neovirano prestopanje meje med članicami Evropske unije le še spomin? Bo Schengen preživel najresnejšo krizo doslej in ali bo Slovenija ostala znotraj tega območja?
Odgovore na ta in druga vprašanja bomo iskali v današnjem Studiu ob 17-ih. Z gosti in voditeljem Tomažem Gerdenom.
4552 epizod
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Na avstrijski strani mejnega prehoda Šentilj so začeli postavljati dva metra in pol visoko žično ograjo. Ob begunski krizi so v Evropi vse pogostejše ideje o odpravi zdajšnjega schengenskega območja brez notranjih meja, pa tudi o tako imenovanem mini- schengenu. Bo neovirano prestopanje meje med članicami Evropske unije le še spomin? Bo Schengen preživel najresnejšo krizo doslej in ali bo Slovenija ostala znotraj tega območja?
Odgovore na ta in druga vprašanja bomo iskali v današnjem Studiu ob 17-ih. Z gosti in voditeljem Tomažem Gerdenom.
Na avstrijski strani mejnega prehoda Šentilj so začeli postavljati dva metra in pol visoko žično ograjo. Ob begunski krizi so v Evropi vse pogostejše ideje o odpravi zdajšnjega schengenskega območja brez notranjih meja, pa tudi o tako imenovanem mini- schengenu. Bo neovirano prestopanje meje med članicami Evropske unije le še spomin? Bo Schengen preživel najresnejšo krizo doslej in ali bo Slovenija ostala znotraj tega območja?
Odgovore na ta in druga vprašanja bomo iskali v današnjem Studiu ob 17-ih. Z gosti in voditeljem Tomažem Gerdenom.
Zadnje dni avgusta se pri nas končuje tudi festivalsko poletje. Kako so festivali poživili kulturno dogajanje, kakšen je njihov vpliv na lokalno okolje, kako kakovostni so in zakaj so sploh pomembni - o vsem tem v oddaji Studio ob 17-ih z voditeljem Gregorjem Podlogarjem.
Občine na slovenski in avstrijski strani Koroške sodelujejo v projektu Geopark Karavanke. Razteza se na 974-ih kvadratnih kilometrih med 2-tisočakoma Peco in Košuto in je uvrščen v Unescovo Globalno mrežo geoparkov. Kakšni so turistični in naravovarstveni izzivi razvoja tega območja in nasploh geoturizma v Sloveniji - o tem v današnjem Studiu ob 17-ih z voditeljico Petro Kos Gnamuš.
Kmete še vedno razburja izračunavanje prispevkov za socialno varnost po novem. Letos se je spremenila višina zavarovalne osnove tako, da bodo številne kmetije plačevale višje prispevke za pokojninsko in invalidsko zavarovanje. Kmetje nasprotujejo temu in tej temi je namenjen današnji pogovor na ministrstvu za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti. Socialno-ekonomskemu položaju kmetov in njihovemu pokojninskemu zavarovanju namenjamo tokratni Studio ob 17 z voditeljico Jernejo Drolec.
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Osrednje romarsko svetišče na Brezjah je v poldrugem stoletju obiskalo 15 milijonov ljudi. Romarji prihajajo, pred znamenito milostno podobo Marije Pomagaj s prošnjami za pomoč v bolezni in drugih preizkušnjah, pa tudi z zahvalami. Ob praznovanju 200 letnice Layerjeve Marijine slike bomo spregovorili o zgodovini ter o današnjem pomenu slovenskega narodnega svetišča. Voditelj Peter Frank
Uporaba obnovljivih virov energije v Evropi se povečuje, postopen prehod k zeleni energiji zahteva tudi Evropska unija. A proizvajalci energije branijo prevladujoč položaj, med drugim z utemeljitvijo, da je zelena energija predraga in da premalo zadosti našim potrebam. O tem, kako doseči večji delež obnovljivih virov, kako k temu spodbuditi vlagatelje in kaj lahko za to storijo posamezniki, bomo govorili v današnji oddaji Studio ob 17-ih z voditeljico Erno Strniša.
Zahteve po reformi trga dela so številne, toda kako tehtne so? Delodajalci so prepričani, da naš trg dela ni dovolj prožen, da bi njim morali dati proste roke pri zaposlovanju in odpuščanju. Pa je res tako? Ob tem, da je pri nas vse več prekernih zaposlitev, vedno več mladih brezposelnih in rednih zaposlitev tako rekoč ni več, ne moremo več govoriti o neprožnem trgu dela. Kakšne so torej razmere na trgu dela - o tem v Studiu ob 17ih z voditeljico Urško Valjavec.
Potem ko je Evropska unija pred desetimi dnevi uvedla gospodarske sankcije proti Rusiji, je ta minuli teden odgovorila s povračilnimi ukrepi. Tako je za leto dni prepovedala uvoz živilskih izdelkov: govedine, svinjine in perutnine, sadja in zelenjave, rib, sira, mleka in drugih mlečnih izdelkov. Kako bo ta spirala prepovedi vplivala na slovensko gospodarstvo? Kaj čaka živilskopredelovalno industrijo in ali so ogrožene tudi druge panoge? O tem v Studiu ob 17-ih z voditeljem Milanom Trobičem.
Turški volilci so prvič v zgodovini turške republike neposredno volili predsednika države. Kam se bo v prihodnjem desetletju usmerila država, ki so jo do nedavnega videli kot model demokratične ureditve in vzor tudi za druge države na Bližnjem vzhodu po arabski pomladi? Spirala najnovejšega nasilja v regiji je spremenila tudi razmerja moči - bo ustavila tudi Turčijo na njeni poti vzpenjajoče se regionalne sile? Kakšno vlogo ima pri sklepanju zavezništev Turčije v regiji zagotavljanje njene energetske varnosti, ključne za nadaljnjo rast turškega gospodarstva? Več o tem v Studiu ob 17h. Voditeljica Sandra Brankovič Brecl
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Novinarji globalnih medijskih hiš že dolgo niso več le objektivni poročevalci o svetovnem dogajanju, temveč s svojim delom neposredno vplivajo na resničnost, o kateri poročajo. So, na primer, za sestrelitev malezijskega potniškega letala nad Ukrajino krivi proruski separatisti ali oblasti v Kijevu? - Kako na to vprašanje odgovarjajo ključni svetovni mediji, je morda še pomembnejše od tega, kaj se je zgodilo v resnici. Zato se bomo v tokratnem Studiu ob 17ih spraševali, koliko gre še zaupati svetovnim medijem. Oddajo pripravlja Goran Dekleva.
Goljufije s hrano na svetovnem trgu prinašajo milijonske zaslužke. Med izdelki, pri katerih se najpogosteje goljufa, so po večini taki, ki jih uporabljamo vsak dan: oljčno olje, ribe, kava, čaj in sadni sokovi; na trgu so tudi ponaredki sira in mesa. Izvajanje zakonodaje na področju goljufij s hrano se po posameznih državah razlikuje, nadzor pa je omejen. Posledica tega je, da je veliko goljufij pri hrani neodkritih, še posebno kadar ne pomenijo grožnje za javno zdravje. Zakaj je goljufije pri hrani tako težko odkriti? O tem in o primerih prevar na področju hrane Jernejka Drolec z gosti v Studiu ob sedemnajstih.
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Državni zbor je ustanovljen. Večina obrazov je novih, vključno s predsednikom parlamenta, prvič je na delu pravnomočno obsojeni poslanec. Ustanovno sejo državnega zbora, tokratno strukturo parlamenta in razmerja političnih sil v njem bomo med drugim komentirali v današnjem Studiu ob 17-ih z gostoma, dolgoletnima poslancema državnega zbora Jožefom Jerovškom in Miranom Potrčem. Oddajo bo povezovala Urška Jereb Brankovič.
Pred jutrišnjo slovesnostjo v Mariboru, s katero se bodo spomnili porrajmosa, kot so Romi poimenovali holokavst, bomo v današnjem Studiu ob 17-ih govorili o še vedno premalo znani tragični usodi Romov. Kako in zakaj so postali žrtve omenjene politike, kolikšen davek so v resnici plačali ter o nujnosti spoštljivega spomina na romske žrtve se bo z gosti pogovarjal voditelj oddaje Marko Golja.
V zadnjih letih številna turistična podjetja in agencije dopolnjujejo svojo ponudbo za dejavno preživljanje prostega časa. Raftanje, soteskanje, gorsko kolesarjenje, jadralno padalstvo, planinarjenje so le nekateri športi, ki so vse bolj priljubljeni tudi na širšem območju med Bledom, Bohinjem, Kranjsko Goro in Bovcem. Kako ti športi dopolnjujejo turistično ponudbo v Posočju, kako pomembni so varnost, izobraževanje ter upoštevanje pravil? Odgovore bomo iskali v Studiu ob sedemnajstih, v katerem boste lahko prisluhnili tudi pripovedi posoških gorskih reševalcev o njihovih posredovanjih.
V petek bo tudi uradno začela delovati enotna finančna uprava. Gre za izjemno pomembno združitev davčne in carinske uprave v enotno finančno službo. Pričakovanja so velika. Bo sodobnejša organizacija zagotovilo za bolj učinkovito pobiranje davkov in manj sive ekonomije? Si bo nova finančna uprava vzpostavila ustrezno avtoriteto pri zavezancih? Bo skratka država dobila temelj, da ne bo treba samo povečevati bremen, temveč bodo vsi zavezanci plačevali predpisane davke? O novi finančni upravi z vodstvom te ustanove v oddaji Studio ob 17-ih. Vodila jo bo Zdenka Bakalar.
Prvega septembra naj bi v skladu z novim pravilnikom zmanjšali število izpitnih centrov za opravljanje vozniških izpitov z zdajšnjih 16 na 11. Ta odločitev je predvsem posledica tega, da v nekaterih krajih, kjer je zdaj mogoče opraviti vozniški izpit, ni niti krožišča niti dvopasovnice, semaforjev pa je le za vzorec, zato je usposobljenost voznikov po pridobljenem izpitu zelo različna. Pravilnik, ki še ni sprejet, že sproža vihar v občinah, ki bodo ostale brez izpitnega centra, pritrjuje pa mu stroka. Več o tem v Studiu ob 17-ih z gosti in voditeljem Robertom Škrjancem.
Neveljaven email naslov