Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
195 držav pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah je na 21. podnebni konferenci v Parizu v soboto zvečer, dan po dogovorjenem roku, po letih pogajanj le sklenilo prvi univerzalni sporazum o omejevanju izpustov toplogrednih plinov in drugih ukrepih proti škodljivim učinkom podnebnih sprememb. Z njimi naj bi dosegli, da se povprečna globalna temperatura ne bi zvišala za več kot dve stopinji s prizadevanji, da ne bi bila višja od stopinje in pol. Razvite države so obljubile, da bodo državam v razvoju vsako leto namenile sto milijard ameriških dolarjev za različne ukrepe v boju proti podnebnim spremembam. Sporazum bo formalno začel veljati leta 2020 in potem bodo vsake pet let preverjali, ali se države držijo svojih zavez. Slovenija bo sledila smernicam Evropske unije o 40% zmanjšanju izpustov toplogrednih plinov do leta 2030 glede na leto 1990. Številni državniki so pariški podnebni dogovor pozdravili kot zgodovinskega, okoljevarstveniki pa menijo, da je pomanjkljiv, vendar vseeno korak v pravo smer.
4552 epizod
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
195 držav pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah je na 21. podnebni konferenci v Parizu v soboto zvečer, dan po dogovorjenem roku, po letih pogajanj le sklenilo prvi univerzalni sporazum o omejevanju izpustov toplogrednih plinov in drugih ukrepih proti škodljivim učinkom podnebnih sprememb. Z njimi naj bi dosegli, da se povprečna globalna temperatura ne bi zvišala za več kot dve stopinji s prizadevanji, da ne bi bila višja od stopinje in pol. Razvite države so obljubile, da bodo državam v razvoju vsako leto namenile sto milijard ameriških dolarjev za različne ukrepe v boju proti podnebnim spremembam. Sporazum bo formalno začel veljati leta 2020 in potem bodo vsake pet let preverjali, ali se države držijo svojih zavez. Slovenija bo sledila smernicam Evropske unije o 40% zmanjšanju izpustov toplogrednih plinov do leta 2030 glede na leto 1990. Številni državniki so pariški podnebni dogovor pozdravili kot zgodovinskega, okoljevarstveniki pa menijo, da je pomanjkljiv, vendar vseeno korak v pravo smer.
Kaj je medkulturni dialog, zakaj je dragocen in kako daleč lahko seže, to so le nekatera vprašanja tokratnega Studia ob 17-ih. Pogovor bo potekal v živo na Novem trgu v stari Ljubljani. V pogovoru bodo sodelovali profesorica filozofije in prevajalka Veronika Brecelj, človekoljub, aktivist in publicist Tomo Križnar, nekdanji predsednik Odbora pisateljev za mir mednarodnega PEN-a in minister za kulturo Anton Peršak ter filozof dr. Lenart Škof. Vabljeni k poslušanju, tako na radijskih valovih 1. in 3. programa ali pa na prizorišču pogovora.Voditelj Marko Golja
Kakšne so razsežnosti rušilnega potresa v Italiji? Kako potresno ogrožena pa je Slovenija? Kje živimo in kaj kaže študija o oceni potresne varnosti stavb pri nas? Potresov sicer ne moremo napovedati, prav tako jih ne moremo preprečiti, lahko pa se nanje pripravimo. Kako ravnati ob morebitnem potresu? O vsem tem v današnjem Studiu ob 17-ih z gosti in voditeljem Marjanom Vešligajem.
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
V Gornji Radgoni poteka največji in najpomembnejši kmetijsko-živilski sejem v regiji. Množice privablja z razstavami strojev, najlepših živali in najbolj zanimivih rastlin, kmečkih dobrot ter s prikazom najnovejših dognanj v kmetijstvu, strokovnjake pa z okroglimi mizami in predavanji. Rdeča nit današnjega Studia ob 17ih s prizorišča bo vprašanje, katera slovenska živila bodo upravičena do oznake Izbrana kakovost – Slovenija. Jernejki Drolec bodo odgovarjali gostje na Agri.
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Spremembe zakona o nalogah in pooblastilih policije so tarča ostrih kritik, saj naj bi policisti že zdaj imeli povsem dovolj pooblastil. Po novem bi lahko kot prisilno sredstvo uporabljali elektrošoker, veliko več možnosti bi imeli za varnostne preglede, uporabo brezpilotnih letalnikov, dostop do patrij in podobno – tudi kot sredstvo pred teroristično nevarnostjo. Bomo po vojski, ki je dobila policijska pooblastila, dobili še policijo z vojaškimi pooblastili?
Kraljevina Srbov, Hrvatov in Slovencev je na današnji dan pred 97-imi leti na ljudskem zborovanju v Beltincih prevzela oblast, ki jo je 5 dni imela tedanja vojska, pred tem pa je bila skoraj tisočletje v rokah ogrskih vladarjev. Dan združitve prekmurskih Slovencev z matičnim narodom je državni praznik 10 let. V Studiu ob 17ih bomo z voditeljico Lidijo Kosi osvetlili življenjske razmere ljudi na severovzhodu Slovenije. Kljub gospodarskemu napredku je vse več prosilcev za socialno pomoč in tudi njenih prejemnikov. Po drugi strani je v regiji vrsta uspešnih zgodb.
V zelo kratkem času je bilo nekaj primerov, ko je medved poškodoval človeka, vrstijo se napadi zveri na pašno živino. Kateri so razlogi? Smo krivi sami, ker smo opustili kmetovanje in se narava nenadzorovano zarašča, mi pa vstopamo v bivalni prostor teh živali? Je krivo napačno ravnanje z zvermi, ali pa se te obnašajo drugače, kot so se včasih? Je mirno sobivanje sploh možno? Odgovore na ta vprašanja bomo iskali v oddaji Studio ob 17ih z voditeljico Sabrino Mulec.
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Gašenje na Kraškem robu je bilo zelo zahtevno za sodelujoče gasilce. Več kot tisoč se jih je tri dni spopadalo z ognjenimi zublji, ki jih je zanetil vlak med Koprom in Divačo. Ni se zgodilo prvič – od tod opozorila Slovenskim železnicam k ukrepanju. Kmetje so ostali brez paše za živino, gozdovi se bodo obnavljali več deset let, gasilci pa so tako ali drugače ves čas v pripravljenosti. O problemu požarov na Kraškem robu Tjaša Škamperle v Studiu ob 17ih.
»Tudi jaz sem jih kdaj dobil okrog ušes, pa sem povsem normalen,« je eden od najpogostejših odzivov na prepoved telesnega kaznovanja otrok. Slovenska statistika je temu primerna: vsak četrti otrok je žrtev nasilja v družini. Da številni odrasli še vedno ne ločijo med močjo in pravico ter da je telesno kaznovanje otrok nedopustno, opozarja tudi Svet Evrope. Zakaj se je tako težko odpovedati pretepanju otrok in nasilnemu vzgojnemu vzorcu? Odgovor v današnjem Studiu ob 17h z voditeljico Martino Černe.
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Tri leta in pol po nesreči na Kaninu se obnova najvišjega visokogorskega smučišča pri nas končuje. Če bi se popravila lotili takoj, bi po takratnih ocenah stalo od 50 do 100 tisoč evrov, tako pa bo obnova dosegla skoraj 6 milijonov evrov občinskih, državnih in evropskih sredstev. V tem času se je pokazalo, kako pomemben je Kanin za dolino in bovški turizem, ki je sicer lani kljub neobratovanju smučišča dosegel rekordne rezultate. O obnovi, ozadjih in načrtih za prihodnost v Studiu ob 17h z voditeljico Marišo Bizjak.
V času počitnic in dopustov je še bolj kot sicer aktualno delo dijakov in študentov. Ti iščejo možnosti za zaslužek, delodajalci pa z njimi nadomestijo delavce, odsotne zaradi letnih dopustov. Kakšno je povpraševanje po tej vrsti dela? Kakšne obveznosti in pravice imajo študentje in kakšno vlogo ima delovni inšpektorat? O vsem tem v današnjem Studiu ob 17ih z voditeljico Urško Valjavec.
Ljubiteljsko kolesarjenje je vse bolj priljubljeno, številni pa kolesarjenju namenijo tudi dopust. Občine, regionalne agencije in turistične organizacije si skupaj z Direkcijo za infrastrukturo prizadevajo za ureditev novih kolesarskih povezav. Številni projekti so pripravljeni, denarja za graditev pa ni dovolj. Država je v zadnjih letih zgradila dobrih 45 kilometrov kolesarskih povezav. Katere še načrtuje, s katerimi težavami se pri tem srečuje? Kako pomembno je označevanje kolesarskih povezav, za kaj si prizadevajo v Kolesarski mreži Slovenije? Je kolesar tudi pri nas že pravi gost in kako kolesarjenje dopolnjuje turistično ponudbo? O vsem tem v Studiu ob 17-ih.
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Vlada je minuli teden potrdila predlog zakona o lekarniški dejavnosti in s tem prvič po 24. letih posodablja to področje. Novosti: farmacevti, ki bodo po novem morali pridobiti licenco, bodo po naročilu zdravnika pregledali terapijo tistih bolnikov, ki prejemajo več kot 5 zdravil, prepovedano bo oglaševanje lekarniške dejavnosti, izdajanje kartic zvestobe in dajanje popustov – vse z namenom omejitve prekomerne porabe zdravil. Bistven del presežka bodo lekarne morale vrniti v dejavnost, preostalo pa bodo še vedno lahko pobrale občine. Omejeno bo trajanje koncesij, dostopnost pa se bo povečala, saj se bo lahko ustanovilo novih 25 lekarn.
Sobotni obisk ruskega predsednika v Sloveniji bo predvsem pietetne narave. Vladimir Putin bo sodeloval na komemoraciji ob stoti obletnici kapelice, ki so jo zgradili ruski vojni ujetniki pod Vršičem, nato pa bo odkril spomenik padlim ruskim in sovjetskim vojakom v obeh svetovnih vojnah na ljubljanskih Žalah. Obisk bo priložnost tudi za neformalno izmenjavo mnenj s slovenskim političnim vrhom. Zaradi ruske vloge v ukrajinski krizi še vedno veljajo sankcije Evropske unije proti Rusiji. Odnosi zahodnih držav, še posebej ZDA, in Rusije so zelo težavni, čeprav z Rusijo sodelujejo v boju proti terorizmu.
Neveljaven email naslov