Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Z mladimi in s profesorico slovenščine smo se pogovarjali o Alamutu in Krasnem novem svetu ter o tem, kako se lotiti pisanja eseja. Kako se esej ocenjuje, kako si razdeliti čas pisanja, kaj vključiti v uvod, kaj v zaključek? V čem sta si romana podobna in kakšen družbeni sistem vsak izmed njiju opisuje?
Z mladimi in s profesorico slovenščine smo se pogovarjali o Alamutu in Krasnem novem svetu ter o tem, kako se lotiti pisanja eseja. Kako se esej ocenjuje, kako si razdeliti čas pisanja, kaj vključiti v uvod, kaj v zaključek? V čem sta si romana podobna in kakšen družbeni sistem vsak izmed njiju opisuje?
V tokratnem Studiu ob 17h smo govorili o prvem delu letošnjega zrelostnega preizkusa za maturante – o maturitetnem eseju. Le še dober teden namreč loči dijake zadnjih letnikov srednjih šol do pisanja eseja, s katerim se bo v četrtek, 4. maja, začel spomladanski rok splošne mature. V maturitetnem eseju se pokaže posameznikova zmožnost literarnega branja, interpretacije besedila, literarnega raziskovanja, obvladanja slovenskega knjižnega jezika in sposobnost esejskega pisanja. Zato ni čudno, da ocena eseja znaša kar polovico končne ocene pri slovenščini na splošni maturi.
Naslov letošnjega sklopa maturitetnega eseja je Človek v kolesju sistema, obvezni deli pa Alamut Vladimirja Bartola in Krasni novi svet Aldousa Huxleya. Obema knjigama smo v mesecu aprilu na Prvem že posvetili oddaji Gymnasium, v Studiu ob 17h pa smo pod drobnogled vzeli značilnosti obeh vrst eseja, izvedeli smo, kako se esej ocenjuje, dali kakšen nasvet za pisanje in se lotili tudi vsebinske primerjave obeh knjig. Naši gosti so bili dijaki z Gimnazije Šentvid Lara Jagodnik, Zala Paulin in Filip Baumgartner ter njihova profesorica za slovenščino, tudi članica maturitetne komisije in glavna ocenjevalka za slovenščino Ireno Velikonja Kolar.
Kako se esej ocenjuje in kje dijaki izgubljajo največ točk?
Pri eseju lahko kandidati prejmejo 30 točk pri vsebini, pri čemer se ocenjujeta povezanost besedila z izhodiščno temo in kakovost problemske obravnave snovi, ter 20 točk za jezik (8 za jezikovno pravilnost, 6 za slog in 6 za zgradbo). Kljub temu vsebina ni pomembnejša, opozarja profesorica slovenščine Irena Velikonja Kolar: »Praviloma se izkaže, da tisti, ki ne obvlada dobro jezika, ne zmore tvoriti korektne, prepričljive vsebine. Jezik je v bistvu temelj, na katerem vsebina sploh sloni.« Na žalost pa je, dodaja, jezikovnega znanja vse manj. Mladi hitro izgubljajo točke predvsem zaradi pravopisnih napak, kot so raba vejice in napačni skloni, zato rahlo pada tudi skupna esejska ocena. Povprečna ocena maturitetnega eseja je sicer tri. Za pozitivno oceno je naučeno in predvidljivo znanje dovolj, bolje pa so ocenjeni tisti eseji, ki sežejo dlje, pravi Irena Velikonja Kolar: »Pri eseju se zelo hitro vidi, ali je dijak samo naučen, ali se mu nekaj ponavlja, ali dejansko do prebranega vzpostavi odnos, je izviren, si dovoli tudi kakšno lastno razmišljanje, ki pa je seveda utemeljeno z literarnim besedilom in znanjem.«
Kako se lotiti eseja?
Osnova za pisanje eseja sta seveda prebrani knjigi, za maturante pa je tu še nekaj napotkov, kako pisati esej. Irena Velikonja Kolar jih je izpostavila tudi v oddaji:
Preberite naslova obeh esejev in se odločite, katerega boste pisali.
30 minut si vzemite za skiciranje osnutka, dobro uro za pisanje eseja, zadnjih 10, 15 minut pa za to, da svoje besedilo ponovno preberete in popravite napake (predvsem slovnične in pravopisne).
V uvodu si lahko pomagate z naslovom eseja in prvim navodilom, ki ponavadi na maturi odpirata temo eseja.
Pozorno sledite navodilom, saj vsaka poved v navodilih od vas zahteva nekaj drugega, pomembna je vsaka beseda. (Če piše, primerjajte osebi, potem ju primerjajte in ne opisujte!)
Zadnja postavka v navodilih vam lahko pomaga pri pisanju pametnega zaključka.
Esej mora imeti najmanj 700 besed, zgornje omejitve števila besed ni, vendar se z dolžino eseja povečuje tudi število pravopisnih napak, zaradi katerih izgubljate točke. Pišite čitljivo. Esej ima ponavadi od 5 do 7 odstavkov.
Razlika med interpretativnim in razpravljalnim esejem
Pri razlagalnem (interpretativnem) eseju, kjer maturanti skupaj z navodili prejmejo krajše besedilo oz. odlomek iz knjige, gre za branje v globino in interpretacijo odlomka literarnega besedila, seveda pa mora dijak poznati roman v celoti. Namenjen je dijakom, ki imajo nekoliko več prirojenega občutka za književnost in so sposobni poglobljene in samostojne interpretacije besedil, pravi profesorica slovenščine na Gimnaziji Šentvid Irena Velikonja Kolar. Razpravljalni esej praviloma zahteva primerjavo obeh literarnih del in gre nekoliko bolj v širino. Dijaki morajo znati napisati oba eseja, da imajo na maturi nato možnost izbire, je prepričana sogovornica. Kot članica maturitetne komisije in glavna ocenjevalka za slovenščino na maturi pa opaža, da se veliko več mladih odloča za razpravljalni esej: »Mogoče je bolj varno pisati razpravljalni esej, ker omogoča, da s pomočjo naučenega znanja dobro napišeš besedilo.« Tudi mladi sogovorniki v oddaji se bolj nagibajo k “varnejšemu” razpravljalnemu eseju. Filip: “Preberem sicer navodila za oba eseja in se potem odločim. A maturitetni esej pišeš le enkrat in zato ni pametno preveč tvegati.”
4551 epizod
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Z mladimi in s profesorico slovenščine smo se pogovarjali o Alamutu in Krasnem novem svetu ter o tem, kako se lotiti pisanja eseja. Kako se esej ocenjuje, kako si razdeliti čas pisanja, kaj vključiti v uvod, kaj v zaključek? V čem sta si romana podobna in kakšen družbeni sistem vsak izmed njiju opisuje?
Z mladimi in s profesorico slovenščine smo se pogovarjali o Alamutu in Krasnem novem svetu ter o tem, kako se lotiti pisanja eseja. Kako se esej ocenjuje, kako si razdeliti čas pisanja, kaj vključiti v uvod, kaj v zaključek? V čem sta si romana podobna in kakšen družbeni sistem vsak izmed njiju opisuje?
V tokratnem Studiu ob 17h smo govorili o prvem delu letošnjega zrelostnega preizkusa za maturante – o maturitetnem eseju. Le še dober teden namreč loči dijake zadnjih letnikov srednjih šol do pisanja eseja, s katerim se bo v četrtek, 4. maja, začel spomladanski rok splošne mature. V maturitetnem eseju se pokaže posameznikova zmožnost literarnega branja, interpretacije besedila, literarnega raziskovanja, obvladanja slovenskega knjižnega jezika in sposobnost esejskega pisanja. Zato ni čudno, da ocena eseja znaša kar polovico končne ocene pri slovenščini na splošni maturi.
Naslov letošnjega sklopa maturitetnega eseja je Človek v kolesju sistema, obvezni deli pa Alamut Vladimirja Bartola in Krasni novi svet Aldousa Huxleya. Obema knjigama smo v mesecu aprilu na Prvem že posvetili oddaji Gymnasium, v Studiu ob 17h pa smo pod drobnogled vzeli značilnosti obeh vrst eseja, izvedeli smo, kako se esej ocenjuje, dali kakšen nasvet za pisanje in se lotili tudi vsebinske primerjave obeh knjig. Naši gosti so bili dijaki z Gimnazije Šentvid Lara Jagodnik, Zala Paulin in Filip Baumgartner ter njihova profesorica za slovenščino, tudi članica maturitetne komisije in glavna ocenjevalka za slovenščino Ireno Velikonja Kolar.
Kako se esej ocenjuje in kje dijaki izgubljajo največ točk?
Pri eseju lahko kandidati prejmejo 30 točk pri vsebini, pri čemer se ocenjujeta povezanost besedila z izhodiščno temo in kakovost problemske obravnave snovi, ter 20 točk za jezik (8 za jezikovno pravilnost, 6 za slog in 6 za zgradbo). Kljub temu vsebina ni pomembnejša, opozarja profesorica slovenščine Irena Velikonja Kolar: »Praviloma se izkaže, da tisti, ki ne obvlada dobro jezika, ne zmore tvoriti korektne, prepričljive vsebine. Jezik je v bistvu temelj, na katerem vsebina sploh sloni.« Na žalost pa je, dodaja, jezikovnega znanja vse manj. Mladi hitro izgubljajo točke predvsem zaradi pravopisnih napak, kot so raba vejice in napačni skloni, zato rahlo pada tudi skupna esejska ocena. Povprečna ocena maturitetnega eseja je sicer tri. Za pozitivno oceno je naučeno in predvidljivo znanje dovolj, bolje pa so ocenjeni tisti eseji, ki sežejo dlje, pravi Irena Velikonja Kolar: »Pri eseju se zelo hitro vidi, ali je dijak samo naučen, ali se mu nekaj ponavlja, ali dejansko do prebranega vzpostavi odnos, je izviren, si dovoli tudi kakšno lastno razmišljanje, ki pa je seveda utemeljeno z literarnim besedilom in znanjem.«
Kako se lotiti eseja?
Osnova za pisanje eseja sta seveda prebrani knjigi, za maturante pa je tu še nekaj napotkov, kako pisati esej. Irena Velikonja Kolar jih je izpostavila tudi v oddaji:
Preberite naslova obeh esejev in se odločite, katerega boste pisali.
30 minut si vzemite za skiciranje osnutka, dobro uro za pisanje eseja, zadnjih 10, 15 minut pa za to, da svoje besedilo ponovno preberete in popravite napake (predvsem slovnične in pravopisne).
V uvodu si lahko pomagate z naslovom eseja in prvim navodilom, ki ponavadi na maturi odpirata temo eseja.
Pozorno sledite navodilom, saj vsaka poved v navodilih od vas zahteva nekaj drugega, pomembna je vsaka beseda. (Če piše, primerjajte osebi, potem ju primerjajte in ne opisujte!)
Zadnja postavka v navodilih vam lahko pomaga pri pisanju pametnega zaključka.
Esej mora imeti najmanj 700 besed, zgornje omejitve števila besed ni, vendar se z dolžino eseja povečuje tudi število pravopisnih napak, zaradi katerih izgubljate točke. Pišite čitljivo. Esej ima ponavadi od 5 do 7 odstavkov.
Razlika med interpretativnim in razpravljalnim esejem
Pri razlagalnem (interpretativnem) eseju, kjer maturanti skupaj z navodili prejmejo krajše besedilo oz. odlomek iz knjige, gre za branje v globino in interpretacijo odlomka literarnega besedila, seveda pa mora dijak poznati roman v celoti. Namenjen je dijakom, ki imajo nekoliko več prirojenega občutka za književnost in so sposobni poglobljene in samostojne interpretacije besedil, pravi profesorica slovenščine na Gimnaziji Šentvid Irena Velikonja Kolar. Razpravljalni esej praviloma zahteva primerjavo obeh literarnih del in gre nekoliko bolj v širino. Dijaki morajo znati napisati oba eseja, da imajo na maturi nato možnost izbire, je prepričana sogovornica. Kot članica maturitetne komisije in glavna ocenjevalka za slovenščino na maturi pa opaža, da se veliko več mladih odloča za razpravljalni esej: »Mogoče je bolj varno pisati razpravljalni esej, ker omogoča, da s pomočjo naučenega znanja dobro napišeš besedilo.« Tudi mladi sogovorniki v oddaji se bolj nagibajo k “varnejšemu” razpravljalnemu eseju. Filip: “Preberem sicer navodila za oba eseja in se potem odločim. A maturitetni esej pišeš le enkrat in zato ni pametno preveč tvegati.”
Ob dnevu slovenskega znakovnega jezika ugotavljamo, da zdaj očitno ni več vprašanje, ali bomo v ustavo zapisali nov člen o slovenskem znakovnem jeziku, ampak kdaj in kako bomo to storili. Zveza društev gluhih in naglušnih Slovenije je predlagala nov člen 65a, s katerim bi ga priznali kot avtohton jezik. Kako uspešna so ta prizadevanja, kaj bi gluhi pridobili s tem in kako je potekalo raziskovanje slovenskega znakovnega jezika, ki je prineslo tudi prvo priročno videoslovnico z vsemi zakonitostmi tega jezika, Petra Medved in gosti: - vodja službe za slovenski jezik Ministrstva za kulturo Marko Jenšterle, - sekretar Zveze društev gluhih in naglušnih Slovenije Matjaž Juhart, - idejni vodja projekta Priročna video slovnica slovenskega znakovnega jezika jezikoslovec doktor Matic Pavlič - gluha novinarka na Spletni televiziji ter napovedovalka v oddaji Prisluhnimo tišini Valerija Škof. Njen govor in celotno oddajo tolmači tolmačka za slovenski znakovni jezik Mojca Korenjak.
Ukrep centralne banke, s katerim se zaostrujejo pogoji za potrošniška posojila, je razburil posojilojemalce, ki so ostali pod mejo za možno zadolžitev, pa tudi del gospodarstva in politike. Prepričani so, da bo ta omejitev v obdobju gospodarskega ohlajanja le še bolj zmanjšala porabo. Na drugi strani Banka Slovenije vztraja, da je več kot 20-odstotna rast potrošniških posojil nevzdržna, roki nad 10 let pa najdaljši v vseh državah Evropske unije. O tem Urška Jereb z gosti v današnjem Studiu ob sedemnajstih!
Kje je slovenska politika po ločitvi vladne koalicije in Levice? Se bo vsaj koalicija brez težavnih usklajevanj v prihodnje premaknila iz vsebinskega vakuuma in se začela lotevati strukturnih posegov ter od kod izvira na novo obujeno strašenje, da bo vodenje vlade prevzel Janez Janša? Odgovori na ta in številna druga vprašanja s Tomažem Celestino in sogovornikoma, političnima analitikoma Janezom Markešem in Andražem Zorkom.
Policisti so se letos ukvarjali s skoraj 14 tisoč nezakonitimi prehodi meje. Ustavno sodišče je nedavno razveljavilo sporni del zakona o tujcih, ki je omogočal, da Slovenija ob zaostrenih migracijskih razmerah zapre meje tudi za tiste tujce, ki bi nameravali zaprositi za azil. Zato se postavlja vprašanje, kako bo ukrepala Slovenija, če se bo število nezakonitih prehodov še povečevalo? Kaj lahko na področju migracij pričakujemo v prihodnje? Kakšne so pravne možnosti za obvladovanje migracij? O tem v Studiu ob 17-ih Lucija Dimnik Rikič. Njeni gosti bodo: - državni sekretar na notranjem ministrstvu Sandi Čurin, - strokovnjak za varnostna vprašanja Boštjan Perne, - predstojnik katedre za ustavno pravo in koordinator modula Jeana Monneta za pravo migracij in azila na Pravni fakulteti v Ljubljani Samo Bardutzky in - predstavnica Civilnodružbene iniciative Info Kolpa Iza Thaler.
30 let mineva od padca Berlinskega zidu. Bil je simbol razdeljenosti Nemčije na dve državi in Evrope na dva bloka, njegova zrušitev pa je simbol tektonskih političnih in drugih sprememb v Evropi. Privedla je do zloma vzhodnonemškega in drugih komunističnih režimov ter združitve obeh Nemčij. V Studiu ob 17-ih se bomo spomnili takratnih razmer in dogodkov ter pogledali, ali so se uresničile tedanje sanje Nemcev in drugih Evropejcev o lepši prihodnosti. Gostje: - strokovnjakinja za novejšo nemško zgodovino Polona Balantič - profesor na ljubljanski Fakulteti za družbene vede Anton Bebler - nekdanji moskovski dopisnik Miha Lampreht
Živimo v času postresnice, alternativnih dejstev in lažnih novic. Algoritmi spletnih gigantov nas zapirajo v mnenjske mehurčke, v katerih se družimo s sebi podobnimi in si izmenjujemo šokantna razkritja o drugače mislečih. Prepoznavanje resnice je vse težje. Z novo tehnologijo ustvarjanja lažnih videoposnetkov, tako imenovano deepfake tehnologijo, gremo še korak naprej. Ta utegne nevarno vplivati na demokracije po vsem svetu. Za kakšno tehnologijo gre, kako se je razvila in kje vse se uporablja? O tem v Studiu ob 17.00 z Urško Henigman in sogovorniki.
Nepremičninski trg je še vedno pregret, le v Ljubljani se kaže cenovna stagnacija, zato se pojavljajo ugibanja, ali so cene v prestolnici dosegle vrh, pa tudi, zakaj je kvadratni meter novega stanovanja še vedno dražji od treh tisočakov. Banka Slovenije je pritisnila ročno zavoro na kreditiranje. Bo to pripomoglo k nižjim cenam stanovanj na trgu? Država medtem računa na graditev deset tisoč najemniških stanovanj v sedmih letih. So njeni načrti uresničljivi? Ta vprašanja in predloge iz stanovanjskega zakona bodo z voditeljico Majo Derčar komentirali gostje v studiu: Franci Gerbec, pravnik in nepremičninski strokovnjak, podjetje Profundis Dušan Jeraj, direktor in partner v podjetju Taxgroup svetovalne rešitve Zoran Madon, direktor in solastnik družbe Metropola IN
Tretjino kupcev mesa in mesnih izdelkov zanima samo nizka cena. Tako se na našem trgu in krožnikih znajde še marsikaj drugega kot opevani domači izdelki visoke kakovosti. To prikrito resnico razkrijejo šele mesne afere. Zelo pogost je umik ali odpoklic mesnih izdelkov šele potem, ko kupci že pojedo večino domnevno spornih izdelkov. V Studiu ob 17ih iščemo odgovore, kje je izigravanja predpisov najpogostejše, kako učinkovit je nadzor in obveščanje javnosti o tveganih živilih na trgu in kakšna je odgovornost nosilcev dejavnosti.
Mineva 10 let, odkar sta tedanja predsednika vlad Slovenije in Hrvaške Borut Pahor in Jadranka Kosor slovesno podpisala arbitražni sporazum, ki naj bi dokončno rešil mejni spor in tudi končal slovensko blokado hrvaškega vstopanja v Evropsko unijo. Arbitražno sodišče je medtem razsodilo, toda Hrvaška ne priznava razsodbe, Slovenija pa znova grozi z blokado, tokrat hrvaškega vstopanja v schengensko območje. Smo spet na isti točki kot pred desetimi leti in kako naprej? O tem Špela Novak z dopisnik in gosti: dr. Mirjam Škrk, profesorica mednarodnega prava Tanja Starič, komentatorka in voditeljica Odmevov Vojko Volk, nekdanji veleposlanik na Hrvaškem
S projektom Vključujemo in aktiviramo je Javna agencija za knjigo omogočila nekaterim ranljivim skupinam sodelovanje v literarnih in likovnih delavnicah. V oddaji nastopajo udeleženci teh delavnic in mentorji, ki se strinjajo, da gre za dobro prakso, ki bi jo bilo smiselno nadaljevati. Toda evropsko financiranje projekta se je izteklo, zato avtor oddaje Marko Golja sprašuje tudi ministra za kulturo Zorana Pozniča, ali bo naredil kaj v tej smeri.
Pokrajine zdaj obstajajo le v zavesti ljudi in v ustavi. Novega poskusa ustanavljanja pokrajin se je tokrat lotila lokalna politika ob pomoči državnega sveta in strokovnjakov. Predlog ozemeljske razmejitve ni pogodu vsem. Kaj o tem pravijo tisti, ki naj bi živeli v teh pokrajinah, in kako jim odgovarjajo pripravljalci pokrajinske zakonodaje, je ob sodelovanju dopisnikov preverila voditeljica Katja Arhar.
Pohodništvo je pomemben del slovenske turistične strategije, zanj se odloča vse več gostov. Evropski pešpoti in poti Alpe Adria Trail, ki na poti od Grossglocknerja proti morju prečka našo državo, so dodali 270 kilometrov dolgo daljinsko pot Juliana Trail. Ta poteka okoli Julijskih Alp, v 16-ih etapah poveže deset občin na tem območju ter je plod večletnega sodelovanja in povezovanja Triglavskega narodnega parka, občin, lokalnih turističnih organizacij, domačinov ter zavzetih posameznikov, ki so v pohodništvu prepoznali novo turistično priložnost. Ker se odmika od najbolj obleganih vrhov, je priložnost za ohranjanje podeželja in novo poseljevanje demografsko ogroženih območij.
V Ljubljani poteka sejem Tečem, s katerim se uradno začne največja tekaška prireditev pri nas, Ljubljanski maraton. V soboto v središču mesta tečejo najmlajši, šolarji in dijaki, v nedeljo pa tekači na 10, 21 in 42 kilometrov. O tem, kaj je v resnici zdravo, kje so pasti glede prehrane in kako zagotoviti čimprejšnjo regeneracijo, v tokratni oddaji voditelja Maja Ratej in Jure Jeromen. Med sogovorniki so najboljši slovenski maratonec in rekorder Roman Kejžar, zdravnica Petra Zupet in nekdanji olimpijec Primož Kobe.
V Sloveniji smo pri ogrevanju v zadnjih dveh desetletjih množično prešli z uporabe kurilnega olja na lesna goriva, ki zelo obremenjujejo ozračje. Država bo v prihodnjih letih spodbujala prehod k čistejšim energentom in učinkovito rabo energije. A poleg težavnega nadzora nad kurilnimi napravami je tu še precejšen delež prebivalstva, ki si ne more privoščiti takih naložb. O predvidenih ukrepih na področju ogrevanja, ki bi zadostili tako varnostnim zahtevam kot zmanjšanju izpustov, ter kako se bo država lotila reševanja problema energetske revščine, v tokratnem Studiu ob 17.00.
Ob koncu sezone obiranja jabolk se sprašujemo, kje so na trgovskih policah jabolka, pridelana v Sloveniji, s kratkimi transportnimi potmi in z nizkim ogljičnim odtisom? Se javni zavodi res oskrbujejo s sadjem iz čiščenja starih zalog, ki so preplavile evropski trg? Zakaj samooskrba na področju sadja zadnja leta upada ter katere naložbe za obvladovanje podnebnih in tržnih tveganj bi bile potrebne, da bi preprečili izsekavanje sadovnjakov v prihodnji finančni perspektivi? Več o tem Jernejka Drolec z gosti.
Evropska komisija sestavlja oceno o pripravljenosti Hrvaške na vstop v schengensko območje. Ljudem na obeh straneh meje bi to vsekakor olajšalo življenje. Kaj pa državni interesi? Je Slovenija pripravljena na to, da bo varovanje zunanje evropske meje prevzela naša soseda? O tem, kako Slovenci in Hrvati sodelujemo, koliko drug drugemu zaupamo in koliko obojim zaupajo v Evropi Marjan Vešligaj z dopisniki in gosti.
Festival, kot je Borštnikovo srečanje v Mariboru, je priložnost za pogled v slovensko gledališko produkcijo, vendar je ta na splošno, zlasti če upoštevamo še scenske umetnosti, dosti večja in kaže na to, da je slovensko gledališče izjemno razvejeno ter na visoki ravni. O tem in o problematikah gledališke produkcije tako institucionalnih gledališč kot neodvisne scene voditeljica Brigita Mohorič z gosti v Studiu ob sedemnajstih: umetniškim direktorjem Borštnikovega srečanja Alešem Novakom, selektorjem 54. Borštnikovega srečanja Matjažem Zupančičem in mlado režiserko KUD Moment Niko Bezeljak.
Je tokratno zasedanje voditeljev držav in vlad članic Evropske unije po najnovejšem dogovoru pogajalcev res odločilno, ko gre za vprašanje britanskega slovesa od Unije, ali pa je to samo še eno v nizu vrhunskih zasedanj, na katerih naj bi za omizjem še zadnjič sedel premier Združenega kraljestva? O delu londonskih in bruseljskih pogajalskih skupin ter političnih, gospodarskih in družbenih perspektivah britanskega odhoda iz povezave podrobneje v tokratni oddaji. Voditelj Luka Robida se bo pogovarjal z dopisnico iz Bruslja Mojco Širok in našim poročevalcem iz Londona Adrijanom Bakičem, v studio pa prihajajo predavatelji Jan Grobovšek z Univerze v Edinburgu, Peter J. Verovšek z Univerze v Sheffieldu in Nikolai Jeffs z Univerze na Primorskem.
Po desetih letih je, kot kaže, pred vrati nova gospodarska kriza. Vprašanje ni več, ali recesija bo, ampak kdaj bo. Največ skrbi vzbujajo zunanjetrgovinske vojne, nejasen razplet brexita in stopnjevanje protekcionizma. Tudi slovenska proizvodna podjetja že opozarjajo na upadanje naročil in zniževanje cen surovin. Kako pa so pripravljena na poslabšanje razmer in kaj sploh lahko storijo za ohranitev naložb in prodaje, voditeljica Urška Jereb in gostje: predsednica svetovnega združenja nabavnikov Marina Lindič, direktor Hidrie Iztok Seljak, direktorica Analitsko-raziskovalnega centra pri Banki Slovenije Adrijana Brezigar Masten in direktor Kluba slovenskih podjetnikov Goran Novkovič.
Je Evropska unija zmožna izpolniti svoje obljube? Je sposobna začeti pogajanja o članstvu Albanije in Severne Makedonije, držav, ki imata skupaj manj prebivalcev od majhne Danske? Korak v to smer bi bil znak, da je Schumanova vizija združene Evrope še vedno privlačnejša od alternativ, ki se ponujajo, in znak, da se Evropejci lahko poenotijo, ko gre za vprašanja varnosti. O tem Marjan Vešligaj in gosti.
Neveljaven email naslov