Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Roman Ubežni delci kanadske pisateljice Anne Michaels, ki se ukvarja z izhodom človeka iz travmatičnih spominov in tragične preteklosti v novo življenje, je stilsko in filozofsko zahtevno branje. Izkušnja holokavsta in uničevalnosti druge svetovne vojne je zapisana kot preplet in vznikanje spominov dveh osrednjih literarnih oseb, ki se, vsaka na svoj način, spopadata z intimno tragedijo in hkrati z razsežnostmi nacistične rasistične politike v drugi svetovni vojni. Zdi se, da je izhod le v jeziku in ljubezni. Več pa dijaki Gimnazije, elektro in pomorske šole Piran ter njihova profesorica slovenščine Lilijana Gustinčič.
Drugo obvezno čtivo letošnje mature
V drugi oddaji Studio ob 17h, ki smo jo v aprilu namenili maturitetnemu eseju, smo se z dijaki in profesorico slovenščine iz Gimnazije, elektro in pomorske šole Piran pogovarjali o romanu Ubežni delci kanadske pisateljice Anne Michaels. Delo, ki je prvič obvezno čtivo na maturi, se ukvarja z izhodom človeka iz travmatičnih spominov in tragične preteklosti v novo življenje. Slogovno in vsebinsko je zahtevno branje.
»Prvo poglavje je zelo kratko, ampak je zelo nenavadno in je povezano z zgodovino. Nekateri obupajo že na tistem mestu. Mislim, da je na nekaterih mestih slog zahteven, na nekaterih malo manj. Predvsem ga dela zahtevnega množica znanstvenih podatkov, med katerimi se včasih tudi izgubiš. Ko se človek prebije skozi slogovne zapreke in modernistični način podajanja, je zgodba enostavna. Zgodba v Pomladnem dnevu je zapletenejša,« razloži Lilijana Gustinčič, profesorica slovenščine na Gimnaziji, elektro in pomorski šole Piran. Njenim dijakom je bila zgodba všeč, a »roman je napisan tako, da se ga težko bere«, pove Žana Tosić.
Izkušnja holokavsta in uničevalnosti druge svetovne vojne je namreč zapisana v ohlapni dnevniški obliki, kot preplet in vznikanje spominov dveh osrednjih literarnih oseb (Jakoba in Bena), ki se, vsaka na svoj način, spopadata z intimno tragedijo in hkrati z razsežnostmi nacistične rasistične politike v drugi svetovni vojni. Oba pripovedovalca svojo zgodbo pišeta nelinearno, skačeta iz časa v časa, iz prostora v prostor, veliko je opisovanja, manj dogajanja, značilen je poetičen jezik (avtorica je tudi oz. predvsem pesnica), roman, ki sodi med zgodovinsko fikcijo, pa je tudi poln metafor. Pisateljica Anna Michaels namreč psihološko dogajanje v človeku in njegove psihološke pretrese opisuje in vzporeja z geografskimi pojavi in naravnimi katastrofami – navezuje se na naravne, zemeljske in vremenske pojave, nenehno se izmenjuje poudarjanje elementov, kot so voda, kamen, les, ogenj, vsak naslov poglavja je skrbno izbran … Tudi naslov namiguje na to, da so delci spomini, ki po mili volji vznikajo, se potopijo, bežijo, nas lovijo.
Tako kot v Kosmačevem Pomladnem dnevu igrajo spomini poglavitno vlogo. Oba glavna literarna lika zasledujejo celo življenje, oblikujejo njuno osebnost in uničujoče vplivajo na njuno življenje po drugi svetovni vojni. Razlika med prvim in drugim pripovedovalcem v romanu, torej med Jakobom in Benom, oba sta poljska Juda, je ta, da je Jakob sam doživel grozote holokavsta, Ben pa, kot povojni otrok, le posredno – prek pripovedi, gledanja fotografij in življenja v družini, ki so jo do konca zaznamovale izkušnje iz koncentracijskega taborišča. A travma se prenaša v naslednji rod oz. ostaja z nami tudi v miru in v drugi državi. Ali kot lahko preberemo: »Človekova vojna izkušnja se ne konča z vojno.«
Čeprav Ubežni delci govorijo o neizrekljivem zgodovinskem dogajanju, pa Anne Michaels bolj kot holokavst zanima iskanje izhoda iz travmatičnih spominov v novi svet, iskanje možnosti normalnega življenja. In ponuja odgovor: rešitev je v jeziku, v komunikaciji z besedo, v upovedovanju travmatičnih spominov in sprijaznjenju z njimi. Pri tem nam lahko pomaga ljubljena oseba – zato je tudi (prava) ljubezen ultimativna vrednota, ki reši literarna lika v romanu. Spominov pač ni mogoče izbrisati, lahko se naučimo le živeti z njimi. Ali kot je knjigo komentiral eden izmed našim mladih sogovornikov Žiga Aničič: »Preteklost se kakor dežne kaplje skozi kraška tla nevidno staplja s sedanjostjo. Ta stavek iz romana mi je razložil vso knjigo, celotno zgodbo. Govorimo o preteklosti in o sedanjosti, kot nakazuje že tema letošnjega eseja. Preteklost je torej nevidno neprestano z nami, spomini so neprestano z nami, se jih ne da videti, a so prisotni in ključnega pomena. Ta metafora je bila zame najbolj globoka, je name pustila največji vtis.«
Gostje oddaje so bili: Maša Stojanović, Žana Tosić, Maj Musa Olivieri, Patrik Mrak, Žiga Aničič in njihova profesorica slovenščine Lilijana Gustinčič, v oddaji pa smo več povedali o sami zgodbi, o tem, kako sta osrednja lika razpeta med preteklostjo in sedanjostjo, pregledali njune odnose z drugimi ljudmi, se dotaknili etičnih vprašanj, ki jih avtorica razvija v romanu, govorili o njegovi metaforičnosti in poiskali nekaj povezav z drugim obveznim delom za letošnji maturitetni esej.
Na tej povezavi lahko prisluhnete oddaji o Pomladnem dnevu Cirila Kosmača. Obe deli smo primerjali v Studiu ob 17h 18. aprila, ko smo dali tudi konkretna navodila za pisanje eseja.
4550 epizod
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Roman Ubežni delci kanadske pisateljice Anne Michaels, ki se ukvarja z izhodom človeka iz travmatičnih spominov in tragične preteklosti v novo življenje, je stilsko in filozofsko zahtevno branje. Izkušnja holokavsta in uničevalnosti druge svetovne vojne je zapisana kot preplet in vznikanje spominov dveh osrednjih literarnih oseb, ki se, vsaka na svoj način, spopadata z intimno tragedijo in hkrati z razsežnostmi nacistične rasistične politike v drugi svetovni vojni. Zdi se, da je izhod le v jeziku in ljubezni. Več pa dijaki Gimnazije, elektro in pomorske šole Piran ter njihova profesorica slovenščine Lilijana Gustinčič.
Drugo obvezno čtivo letošnje mature
V drugi oddaji Studio ob 17h, ki smo jo v aprilu namenili maturitetnemu eseju, smo se z dijaki in profesorico slovenščine iz Gimnazije, elektro in pomorske šole Piran pogovarjali o romanu Ubežni delci kanadske pisateljice Anne Michaels. Delo, ki je prvič obvezno čtivo na maturi, se ukvarja z izhodom človeka iz travmatičnih spominov in tragične preteklosti v novo življenje. Slogovno in vsebinsko je zahtevno branje.
»Prvo poglavje je zelo kratko, ampak je zelo nenavadno in je povezano z zgodovino. Nekateri obupajo že na tistem mestu. Mislim, da je na nekaterih mestih slog zahteven, na nekaterih malo manj. Predvsem ga dela zahtevnega množica znanstvenih podatkov, med katerimi se včasih tudi izgubiš. Ko se človek prebije skozi slogovne zapreke in modernistični način podajanja, je zgodba enostavna. Zgodba v Pomladnem dnevu je zapletenejša,« razloži Lilijana Gustinčič, profesorica slovenščine na Gimnaziji, elektro in pomorski šole Piran. Njenim dijakom je bila zgodba všeč, a »roman je napisan tako, da se ga težko bere«, pove Žana Tosić.
Izkušnja holokavsta in uničevalnosti druge svetovne vojne je namreč zapisana v ohlapni dnevniški obliki, kot preplet in vznikanje spominov dveh osrednjih literarnih oseb (Jakoba in Bena), ki se, vsaka na svoj način, spopadata z intimno tragedijo in hkrati z razsežnostmi nacistične rasistične politike v drugi svetovni vojni. Oba pripovedovalca svojo zgodbo pišeta nelinearno, skačeta iz časa v časa, iz prostora v prostor, veliko je opisovanja, manj dogajanja, značilen je poetičen jezik (avtorica je tudi oz. predvsem pesnica), roman, ki sodi med zgodovinsko fikcijo, pa je tudi poln metafor. Pisateljica Anna Michaels namreč psihološko dogajanje v človeku in njegove psihološke pretrese opisuje in vzporeja z geografskimi pojavi in naravnimi katastrofami – navezuje se na naravne, zemeljske in vremenske pojave, nenehno se izmenjuje poudarjanje elementov, kot so voda, kamen, les, ogenj, vsak naslov poglavja je skrbno izbran … Tudi naslov namiguje na to, da so delci spomini, ki po mili volji vznikajo, se potopijo, bežijo, nas lovijo.
Tako kot v Kosmačevem Pomladnem dnevu igrajo spomini poglavitno vlogo. Oba glavna literarna lika zasledujejo celo življenje, oblikujejo njuno osebnost in uničujoče vplivajo na njuno življenje po drugi svetovni vojni. Razlika med prvim in drugim pripovedovalcem v romanu, torej med Jakobom in Benom, oba sta poljska Juda, je ta, da je Jakob sam doživel grozote holokavsta, Ben pa, kot povojni otrok, le posredno – prek pripovedi, gledanja fotografij in življenja v družini, ki so jo do konca zaznamovale izkušnje iz koncentracijskega taborišča. A travma se prenaša v naslednji rod oz. ostaja z nami tudi v miru in v drugi državi. Ali kot lahko preberemo: »Človekova vojna izkušnja se ne konča z vojno.«
Čeprav Ubežni delci govorijo o neizrekljivem zgodovinskem dogajanju, pa Anne Michaels bolj kot holokavst zanima iskanje izhoda iz travmatičnih spominov v novi svet, iskanje možnosti normalnega življenja. In ponuja odgovor: rešitev je v jeziku, v komunikaciji z besedo, v upovedovanju travmatičnih spominov in sprijaznjenju z njimi. Pri tem nam lahko pomaga ljubljena oseba – zato je tudi (prava) ljubezen ultimativna vrednota, ki reši literarna lika v romanu. Spominov pač ni mogoče izbrisati, lahko se naučimo le živeti z njimi. Ali kot je knjigo komentiral eden izmed našim mladih sogovornikov Žiga Aničič: »Preteklost se kakor dežne kaplje skozi kraška tla nevidno staplja s sedanjostjo. Ta stavek iz romana mi je razložil vso knjigo, celotno zgodbo. Govorimo o preteklosti in o sedanjosti, kot nakazuje že tema letošnjega eseja. Preteklost je torej nevidno neprestano z nami, spomini so neprestano z nami, se jih ne da videti, a so prisotni in ključnega pomena. Ta metafora je bila zame najbolj globoka, je name pustila največji vtis.«
Gostje oddaje so bili: Maša Stojanović, Žana Tosić, Maj Musa Olivieri, Patrik Mrak, Žiga Aničič in njihova profesorica slovenščine Lilijana Gustinčič, v oddaji pa smo več povedali o sami zgodbi, o tem, kako sta osrednja lika razpeta med preteklostjo in sedanjostjo, pregledali njune odnose z drugimi ljudmi, se dotaknili etičnih vprašanj, ki jih avtorica razvija v romanu, govorili o njegovi metaforičnosti in poiskali nekaj povezav z drugim obveznim delom za letošnji maturitetni esej.
Na tej povezavi lahko prisluhnete oddaji o Pomladnem dnevu Cirila Kosmača. Obe deli smo primerjali v Studiu ob 17h 18. aprila, ko smo dali tudi konkretna navodila za pisanje eseja.
Dolgoletna zamisel o graditvi Gorenjske bolnišnice je, kot kaže, dobila nov pospešek. Vlada je tik pred izbiro lokacije zanjo, a brez zapletov ne gre. Gre za velik infrastrukturni projekt v zdravstvu, ki pa ni osamljen. V Ljubljani se gradi nova infekcijska klinika, številne bolnišnice so v obdobju investicij in prenov. Kaj se obnavlja in kaj bodo pridobile splošne bolnišnice, ki imajo velik pomen za regije, v katerih stojijo, v tokratnem Studiu ob 17.00.
V letu, ko mineva 100 let od prve zlate olimpijske medalje, ki jo je Leon Štukelj dosegel v mnogoboju, bo na poletne olimpijske igre odpotovalo največ slovenskih športnikov do zdaj. S svojimi uspehi nas razveseljujejo v številnih, tudi ekipnih športih. Slovenci smo ponosni na to, da smo glede na število prebivalcev v samem vrhu osvojenih kolajn, tudi sicer pa smo športno precej aktiven narod. Kje so razlogi za uvrstitve naših športnikov na velika tekmovanja, na zmagovalne odre in olimpijske igre? In zakaj strokovnjaki s Fakultete za šport opozarjajo, da brez sistemskih sprememb na področju športa v šolah čez deset let mogoče ne bomo več imeli veliko vrhunskih športnikov, za katere bi lahko navijali?
Donald Trump je tik pred konvencijo republikanske stranke, ki naj bi bivšega predsednika Združenih držav Amerike še uradno ustoličila za republikanskega predsedniškega kandidata, postal tarča ostrostrelca. Poskus atentata je preživel z lažjo poškodbo, le nekaj sekund po strelu, ki je šokiral svetovno javnost, je Trump vstal z dvignjeno stisnjeno pestjo in dal vedeti, da se predsedniška tekma nadaljuje. Kakšen zagon dobiva, kaj streljanje na predsedniškega kandidata pove o današnji ameriški družbi, kako varni so politično povsem razklani Američani in pred kakšno izbiro pravzaprav stojijo slabe štiri mesece pred predsedniškimi volitvami?
Že trinajst mesecev zapored se svet sooča z rekordnimi globalnimi temperaturami. Več kot leto dni je povprečna mesečna temperatura za več kot stopinjo in pol višja od povprečja pred letom 1900. Kljub temu je pozornost svetovnih voditeljev še vedno usmerjena predvsem v druge teme. Končal se je vrh Nata. Kakšen je izkupiček, kakšno sporočilo in predvsem kakšne utegnejo biti posledice sprejetih odločitev? Slovenija spet kupuje patrie. Pospešen je socialni dialog, danes o pokojninski reformi, včeraj napredek vlade in sindikatov javnega sektorja glede prenove plačnega sistema. O vsem tem in drugih dogodkih tega tedna v kritičnem pregledu s Heleno Lovinčič.
Ministrstvo za delo je pripravilo spremembe pokojninskega zakona. Znan je predlog o postopnem zvišanju upokojitvene starosti na 67 let, drugi upokojitveni pogoj, to je 40 let delovne dobe, pa ostaja nespremenjen. Kakšne spremembe se obetajo, kakšna so pričakovanja in prvi odzivi? Kdaj se bomo torej upokojevali? Kolikšna bo višina pokojnin? O vsem tem v tokratnem Studiu ob 17.00 z voditeljico Urško Valjavec in gosti: Državni sekretar z ministrstva za delo, družino, socialo in enake možnosti Igor Feketija Predsednica sindikata upokojencev Slovenije Frančiška Ćetković Predsednica Mladinskega sveta Slovenije Eva Kotnik Predsednica Nacionalnega sveta invalidskih organizacij Slovenije Mateja Toman
Veliko Slovencev se bo v tem poletju udeležilo vsaj enega če ne več velikih športnih dogodkov. Največ zanimanja je za evropsko nogometno prvenstvo, kolesarsko dirko po Franciji in olimpijske igre, ki se bodo v Parizu začele čez dobra dva tedna. A organizacija velikih športnih prireditev, tako doma kot v tujini, nikakor ni samoumevna. Še manj je v aktualnih razmerah po svetu samoumevno, da takšni dogodki minejo brez hujših incidentov. O tem kdo ima interes za prirejanje velikih športnih tekmovanj, kaj takšna organizacija zahteva in kaj prinaša ter kako preprečiti, da bi se na njih zgodilo kaj neprijetnega bomo tokrat razpravljali v Studio ob 17.00. Gosti Mateja Hrastarja bodo Maja Zalaznik z Ekonomske fakultete Univerze v Ljubljani, upokojeni policijski inšpektor Mihael Burilov, nekdanji direktor Slovenske varnostno obveščevalne agencije Andrej Rupnik ter direktor podjetja Spontanzo Matej Avanzo.
Častnemu gostovanju Slovenije na knjižnih sejmih v Frankfurtu in v Bologni naj bi sledila večja podpora slovenskemu knjižnemu prostoru, pričakoval se je zagon. Velik del založnikov, stanovskih združenj in društev je zato še toliko bolj razočaranih, saj so letos prejeli celo manj sredstev, to pa je za slovensko knjigo nič drugega kot nazadovanje. Na ministrstvu za kulturo na drugi strani zavračajo očitek o drastičnem znižanju sredstev in obljubljajo, da bodo v prihodnje sredstva povečevali. Kako razumeti nasprotujoče si ocene o stanju slovenskega založništva? Kako velik je šok po Frankfurtu in Bologni? V tokratnem Studiu ob 17.00 z voditeljem Aleksandrom Čobcem in gosti: ministrica za kulturo Asta Vrečko direktorica Javne agencije za knjigo Katja Stergar direktor Zbornice knjižnih založnikov in knjigotržcev Vladimir Kukavica, predsednik Društva slovenskih pisateljev Dušan Merc profesor knjigarstva na ljubljanski filozofski fakulteti ter poznavalec slovenskega knjižnega trga Andrej Blatnik.
Drugi krog predčasnih in nepredvidljivih parlamentarnih volitev v Franciji prinaša negotovo prihodnost ne le za ustanovno članico Evropske unije, ampak tudi za samo povezavo. Skrajno desni Nacionalni zbor je na poti iz dolgoletnega političnega obrobja do prevzema krmila vlade, sredinsko zavezništvo predsednika Emanuela Macrona pa kljub reformam za modernizacijo države do katastrofalnega poraza. Je Francija na pragu zgodovinskega preoblikovanja političnih sil v državi? Tema tokratnega Studia ob 17-ih z voditeljico Sandro Krišelj in gosti ekonomistom Rokom Sprukom, sociologom in filozofom Stojanom Pelkom, filozofom in teologom Edvardom Kovačem ter dopisnico RTV Slovenija Mojco Širok.
V tokratnem kritičnem prerezu tedna pogledujemo v Združeno kraljestvo, ki si je na parlamentarnih volitvah izbiralo novo politično vodstvo. Kako se tega v dveh krogih lotevajo francoski volivci, bomo pokomentirali z bruseljsko dopisnico. V Združenih državah Amerike pa se po medlem nastopu na predvolilnem soočenju vrstijo pozivi Joeju Bidnu, naj odstopi od demokratske kandidature za predsednika. Med domačimi temami več o tem, kako uresničiti voljo volivcev, izraženo na nedavnih referendumih, za začetek glede preferenčnega glasu na parlamentarnih volitvah. Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj v novem poročilu Sloveniji priporoča izvedbo strukturnih reform, povezanih s staranjem prebivalstva, in odločnejše ukrepe za zeleni prehod. Pretresli bomo tudi razmere v javnem sektorju.
Vse večja kupna moč svetovnega prebivalstva in tehnološki napredek na področju mobilnosti temeljito spreminjata prakse v turizmu, tudi v smeri nenadzorovane turistične rasti. Velika koncentracija turistov prinaša pozitivne ekonomske učinke na lokalno ekonomijo, a hkrati ob preseganju okoljskih in infrastrukturnih zmogljivosti niža kvaliteto življenja lokalnih skupnosti. Koliko turistov še lahko prenesejo naše najbolj vroče turistične točke? Kako turistično ponudbo narediti bolj trajnostno? Kakšna mora biti strategija razvoja turizma, da se prepreči nastanek negativnih učinkov množičnega turizma?
Banke na krilih še vedno visokih obrestnih mer kujejo dobičke in dosegajo rekorde. Toda obrestne mere se zaradi umirjanja inflacije počasi normalizirajo, stroški poslovanja se zaradi uvajanja novih tehnologij povečujejo, medtem ko projektov za financiranje kronično primanjkuje. Kako se s temi izzivi spopadajo največje banke v državi? Kakšne so podrobnosti skorajšnje združitve SKB in NKBM, kam vse se širi skupina NLB in ali banka SID dovolj podpira najbolj propulzivne dele našega gospodarstva? O vsem tem voditeljica Urška Jereb in gostje: – Stanislava ZADRAVEC CAPRIROLO, direktorica Združenja bank Slovenije; – Anita STOJČEVSKA, glavna izvršna direktorica SKB banke; – Blaž BRODNJAK, predsednik uprave NLB banke; – Borut JAMNIK, predsednik uprave SID banke.
Prebiti so vsi predori na trasi železniškega tira Divača Koper – izkopana je torej celotna trasa, kar je velik projektantski, inženirski in gradbeni dosežek. Ker pa se drugi tir gradi kot enotirna proga, levi tir naj bi začeli graditi šele čez dve leti po pridobitvi prostorskega načrta, gradbenega dovoljenja in vnovične izbire izvajalcev, bo obstoječa stara proga najmanj do 2030 predstavljala ne le drago vzdrževanje, pač nevarnost za okoliške prebivalce in vodne vire. O vsem tem, učinkih, posledicah in prihodnosti železniškega prometa v tokratnem Studiu ob 17.00 z voditeljico Alenko Terlep in gosti: Ministrica za infrastrukturo Alenka Bratušek Generalni direktor 2 TDK Matej Oset Direktor glavnega izvajalca Kolektor CPG Kristjan Mugerli Predsednik projektnega sveta za civilni nadzor nad gradnjo drugega tira Jadran Bajec
Nujna sanacija vodotokov v okviru intervencije po veliki povodnji avgusta lani je končana. Kot zatrjujejo pristojni, je bila uspešna, pojasnjujejo, da so več kot 800 kilometrov vodotokov, ki so jih poplave močno poškodovale, sanirali toliko, da so normalno pretočni. A to ljudem, ki živijo ob rekah, še zdaleč ne omogoča, da bi lahko mirno spali, prav tako vsi ne menijo, da so intervencijo po poplavah izvedli učinkovito. Nadaljnji protipoplavni ukrepi so nujni, menijo skoraj vsi, a vprašanje je, kako se jih lotiti. Kaj na tem področju namerava storiti država, kje bo dobila denar, kje dela potekajo dobro, kje se morda zatika, bomo govorili v tokratnem Studiu ob 17.00. Gostje: minister za naravne vire in prostor Jože Novak; župan Občine Luče Klavdij Strmčnik; Mihael Jožef Toman z Biotehniške fakultete Univerze v Ljubljani, ki zastopa tudi glas Društva za zaščito voda.
Slovenija praznuje 33 let samostojnosti; eno najlepših daril so ji podarili nogometaši z uvrstitvijo med najboljših 16 evropskih ekip. In kaj se je spremenilo v 33 letih? Predstavljamo pregled družbenih, socioloških, gospodarskih kazalcev. Socialni partnerji so po skoraj letu končno oživeli socialni dialog. Pred vlado, delodajalci in sindikati je iskanje konsenza o davčnih spremembah, prenovi zdravstvene zakonodaje in evidentiranje delovnega časa. Afera z nakupom stavbe za sodišče na Litijski dobiva nove razsežnosti. Komentiramo dogajanje tudi v tujini: evropski voditelji so dosegli dogovor o delitvi najpomembnejših položajev v glavnih evropskih ustanovah; na bližnjem vzhodu se konflikti le stopnjujejo in zakaj se je končal sodni proces proti Julianu Assangeu po več kot desetletju.
Potem ko so volivci v 27 članicah Evropske unije izbrali novo sestavo Evropskega parlamenta, se evropsko politično kolesje vrti naprej, a od te točke pot k evropskemu političnemu vrhu usmerjajo drugi. Voditelji članic EU bi se po dobrih dveh tednih po volitvah radi dogovorili, kdo bo vodil najpomembnejše evropske institucije, rešitev kadrovske križanke so pred današnjim vrhom voditeljev ponudile tri politične skupine. Koliko ta kadrovska enačba ustreza volilnemu izidu, kakšno strateško usmeritev bo prihodnjih pet let ubirala EU, kakšno obrambno držo bo zavzela glede vojne na evropski meji? O tem v tokratnem Studiu ob 17.00. Gostje: dr. Luka Lisjak Gabrijelčič, zgodovinar in publicist; dr. Marko Hočevar, politolog, FDV; Igor Jurič, dopisnik RTV Slovenija iz Bruslja.
Začeli so se šolske počitnice in dopusti, marsikdo si bo oddih privoščil na morju, v hribih ali bo odpotoval celo v bolj oddaljene, tropske kraje. Katere nevarnosti in bolezni prežijo na nas v toplih mesecih, kako se lahko zavarujemo pred piki nevarnih komarjev, pred katerimi ne ubežimo niti doma. Katere bolezni prenašajo klopi in zakaj se je v tujino dobro odpraviti opremljen z informacijami in ustreznim zdravstvenim zavarovanjem? O tem v tokratnem Studiu ob 17.00. Gostje: Tatjana Lejko Zupanc, infektologinja in profesorica na Medicinski fakulteti; Eva Grilc epidemiologinja z Nacionalnega inštituta za javno zdravje; Katja Adam s Fakultete za matematiko, naravoslovje in informacijske tehnologije Univerze na Primorskem.
Slovenija praznuje dan državnosti. Kaj natančno praznujemo? Kakšen odnos imajo mladi do države? Kdo je pristen domoljub? Ali šola vzgaja dovolj za domoljubje in aktivno državljanstvo? Zakaj se mladi v povprečju bolj zanimajo za politiko kot pred leti? Kaj vpliva na njihovo politično zavest? Zakaj se je poglobil ideološki prepad med fanti in dekleti? O vsem tem v tokratni praznični oddaji, ko praznujemo 33. rojstni dan Slovenije. Gostje: dr. Mitja Sardoč, raziskovalec na Pedagoškem inštitutu; dr. Tibor Rutar, sociolog, Filozofska fakulteta Univerze v Mariboru; Nika Rojc, predsednica dijaške organizacije; študenta Matic Urankar Kosec in Zala Trebežnik ter dijak Amadej Kobe.
Po opravljeni javni razpravi o noveli zakona o gostinstvu smo na gospodarskem ministrstvu preverili, katere pripombe in predloge so pridobili in kakšna bo končna rešitev v zvezi s kratkoročnim oddajanjem nepremičnin za turistične namene, ki je med sobodajalci in lastniki nepremičnin dvignila največ prahu. Kako predlagane rešitve sicer ocenjujejo omenjeni, pa tudi hotelirji in pristojni v turistično najbolj obiskanih občinah in kako je dejansko rešljiva kriza na trgu stanovanj? Gostje: Matevž Frangež, ministrstvo za gospodarstvo, turizem in šport; Uroš Buda, zavod Gostoljubnost slovenskih domov; Gregor Jamnik, združenje hotelirjev Slovenije; Andreja Cirman, Ekonomska fakulteta Univerze v Ljubljani, predstavniki slovenskih občin.
Začenjajo se pogajanja o pokojninski reformi. Kaj predlaga pristojno ministrstvo in kakšni so prvi odzivi na predloge sprememb? Težave s kadrom v domovih za starejše je še ena pereča tema. Bo kadrovsko sliko izboljšal interventni zakon? Komentiramo delitev položajev v evropskih institucijah po volitvah, obisk ruskega predsednika v Severni Koreji ter kaj prinaša slovenskemu gospodarstvu in raziskovalnim institucijam polnopravno članstvo v Evropski vesoljski agenciji. Pregled tedna pa začenjamo z najpomembnejšo postransko stvarjo, nogometom. Evropsko prvenstvo v nogometu v Nemčiji je v polnem razmahu; premišljujemo njegov družbeni fenomen in vpliv na gospodarstvo.
V Mariboru se začenja Festival Lent, ki se vrača na Lent, mariborsko dravsko nabrežje, po njegovi skoraj končani prenovi. V devetdnevnem programu, do 29. junija, bo povezoval glasbeno in uprizoritveno umetnost, nevladne organizacije in sestrske festivale. Narodni dom Maribor je zasnoval program te 32-e izvedbe s 170 tisoč evri občinskega sofinaniranja, letos pa je napovedana tudi, drugič po letu 2014, dodatna pomoč države. Kako festival Lent prepoznava mariborska občina – in kako država? Kje se končajo želje ustanovitelja in kje nastopi resničnost, kajti festivalski milijonski proračun polnijo po večini z donatorskimi in sponzorskimi sredstvi? Kaj prinaša njegova 32. izvedba? Koliko entuziazma in programske kombinatorike je v danih okoliščinah potrebne za organizacijo tega največjega mednarodnega festivala na prostem v Sloveniji? O vsem tem v tokratnem Studiu ob 17.00. Gosta: Vladimir Rukavina, direktor Narodnega doma Maribor; Marko Brumen, producent Vetrinjskega dvora, Vilinskega mesta in programov nevladnih organizacij na Festivalu Lent.
Neveljaven email naslov