Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Še vedno velja, da bodo prvega septembra v šolo odšli vsi učenci in dijaki. Tako kot tudi v večini evropskih držav. Seveda pa bo končna odločitev odvisna predvsem od epidemiološke situacije. Različni možni scenariji so pripravljeni, šole pa se že pospešeno pripravljajo na priporočene omejitve. Kako bo potekal pouk, kakšna bo kakovost, kaj bo okrnjeno in kaj spremenjeno? O vsem tem v današnjem Studiu ob 17-ih z gosti in voditeljico Natašo Lang.
Priprave na novo šolsko leto v polnem teku
Še vedno velja, da bodo prvega septembra v šolo odšli vsi učenci in dijaki. Tako kot tudi v večini evropskih držav. Seveda pa bo končna odločitev odvisna predvsem od epidemiološke situacije. Različni možni scenariji so pripravljeni, šole pa se že pospešeno pripravljajo na priporočene omejitve. Kako bo potekal pouk, kakšna bo kakovost, kaj bo okrnjeno in kaj spremenjeno? O vsem tem voditeljica Nataša Lang in gosti:
- generalni direktor direktorata za predšolsko vzgojo in osnovno šolstvo na Ministrstvu za šolstvo Anton Baloh,
- direktor Zavoda za šolstvo dr. Vinko Logaj,
- učiteljica in članica Civilne iniciative kakšno šolo hočemo mag. Jožica Frigelj,
- predsednik Zveze aktivov svetov staršev dr. Anton Meden.
4550 epizod
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Še vedno velja, da bodo prvega septembra v šolo odšli vsi učenci in dijaki. Tako kot tudi v večini evropskih držav. Seveda pa bo končna odločitev odvisna predvsem od epidemiološke situacije. Različni možni scenariji so pripravljeni, šole pa se že pospešeno pripravljajo na priporočene omejitve. Kako bo potekal pouk, kakšna bo kakovost, kaj bo okrnjeno in kaj spremenjeno? O vsem tem v današnjem Studiu ob 17-ih z gosti in voditeljico Natašo Lang.
Priprave na novo šolsko leto v polnem teku
Še vedno velja, da bodo prvega septembra v šolo odšli vsi učenci in dijaki. Tako kot tudi v večini evropskih držav. Seveda pa bo končna odločitev odvisna predvsem od epidemiološke situacije. Različni možni scenariji so pripravljeni, šole pa se že pospešeno pripravljajo na priporočene omejitve. Kako bo potekal pouk, kakšna bo kakovost, kaj bo okrnjeno in kaj spremenjeno? O vsem tem voditeljica Nataša Lang in gosti:
- generalni direktor direktorata za predšolsko vzgojo in osnovno šolstvo na Ministrstvu za šolstvo Anton Baloh,
- direktor Zavoda za šolstvo dr. Vinko Logaj,
- učiteljica in članica Civilne iniciative kakšno šolo hočemo mag. Jožica Frigelj,
- predsednik Zveze aktivov svetov staršev dr. Anton Meden.
Znanost je v minulem letu izrazito stopila v ospredje. Tja jo je potisnila pandemija, ki je zahtevala znanstvene odgovore in rešitve za ključni zdravstveni problem tega trenutka. Koronavirus je določal prioritete tudi v znanstvenem raziskovanju in tam sprožil nekaj velikih sprememb. Prav tako je bilo pestro na drugih znanstvenih področjih. V Zemljini orbiti zdaj krožita tudi dva slovenska satelita; globoke pretrese tam sproža podjetje Space X, ki spreminja pravila igre, Kitajska pa se je uspešno zavihtela na mesto druge vesoljske velesile. Precejšnji del satelitov je namenjen opazovanju Zemlje in to, kar vidimo na njej, bi nas moralo skrbeti bolj kot pandemija. Za spremembe na našem planetu namreč ne bo učinkovitega cepiva. V reprizi pogovora o znanosti v minulem letu voditeljica Nina Slaček ter Maja Ratej (Val 202) in Aljoša Masten (MMC) nanizajo tudi prgišča drugih pomembnih prebojev z različnih znanstvenih področij.
Združene države Amerike bodo danes tudi uradno dobile novega predsednika, demokrata Joeja Bidna, ki je premagal dozdajšnjega predsednika Donalda Trumpa. 78-letni Joe Biden bo tako 46-ti ameriški predsednik. Drugič v zgodovini bodo imele Združene države predsednika katoličana, prvič pa bo podpredsednica ženska, 57-letna pravnica Kamala Harris, ki bo tudi prva temnopolta oseba na tem mestu, kar ima v Združenih državah velik simbolni pomen. Kaj čaka novo administracijo? Ali bo ta utrdila zavezniške odnose z drugimi državami, ki jih je Trumpova postavila na preizkušnjo? Kaj čaka republikance, ali bo Trump nadaljeval politično kariero? O vsem tem voditelj Marjan Vešligaj z našim dopisnikom iz ZDA Andrejem Stoparjem in gostje: - Roman Kirn, nekdanji veleposlanik v ZDA, - Uroš Lipušček, zgodovinar in nekdanji dopisnik v ZDA, - Tanja Porčnik, predsednica inštituta Visio in zunanja sodelavka na inštitutu Cato v ZDA.
Potem ko so prejšnji teden v ameriški kongres vdrli podporniki predsednika Donalda Trumpa, je twitter trajno izbrisal njegov uporabniški račun. Podobno so ravnali tudi drugi družbeni mediji in spletne platforme, od facebooka do youtuba. Odzivi na prepoved so različni, od tega, da so to storili prepozno, do mnenja, da gre za pregrob poseg v svobodo govora. Kako regulirati spletne platforme? Naj še naprej same odločajo, kakšna so njihova pravila uporabe? So prostor svobode govora ali prostor radikalizacije? Naj škodljive in nevarne vsebine prepoznavajo algoritmi? Kako sploh sprejeti konsenz o tem, kaj je škodljivo v demokratični družbi? Odgovore iščejo voditeljica Urška Henigman in sogovorniki: - prof. dr. Blaž Zupan, Fakulteta za elektrotehniko, - raziskovalka dr. Barbara Brečko, Fakulteta za družbene vede, - publicist Lenart J. Kučić, spletna medija Disenz in Pod črto.
Prihodnost Evropske unije v post-pandemičnem obdobju je v zeleni in digitalni preobrazbi ter trajnostnem razvoju. Le države, ki imajo v tem ključnem trenutku jasno vizijo in ambiciozne prioritete lahko računajo na uspešno spopadanje z neizbežnimi dramatičnimi tehnološkimi spremembami. Da bi zagotovili pravičen prehod, Unija potrebuje tudi solidarnost in trden socialni steber. Ali se Slovenija, ki bo julija prevzela predsedovanje uniji, zaveda in pripravlja na omenjene izzive? O tem voditeljica Sandra Krišelj in gostje v studiu.
Iran se je z napovedjo dodatnega bogatenja urana, ki močno presega bogatenje, predvideno v jedrskem sporazumu, spet znašel v središču pozornosti mednarodne javnosti. V Teheranu ob tem z olajšanjem pričakujejo konec mandata ameriškega predsednika Trumpa, ki se je odrekel jedrskemu sporazumu in uvedel ostre ukrepe proti Iranu. Se bo s prihodom nove ameriške administracije končala izolacija te bližnjevzhodne države? Kakšno je življenje v islamski republiki, kakšen je njen vpliv v regiji? Več o tem voditelj Blaž Ermenc z gospodarstvenikom in gosti v studiu. Gostje: - Jernej Muller, v.d. generalnega direktorja Direktorata za skupno zunanjo in varnostno politiko pri Ministrstvu za zunanje zadeve, - doktor Jožef Kunič, nekdanji slovenski veleposlanik v Iranu, - doktor Primož Šterbenc, strokovnjak za Bližnji vzhod, predavatelj na Fakulteti za management Univerze na Primorskem, - novinar in publicist Boštjan Videmšek.
Korona obdobje je zaradi izrazitih sprememb v vsakdanjem življenju ljudi naplavilo tudi oblutno več duševnih stisk. Predvsem na podeželju pa je govoriti o duševnem zdravju še vedno tabu tema. Morda je prav zato med vsemi poklici delež samomorilnosti najvišji prav med kmeti. Koliko sploh vemo o stresu, o medgeneracijskih trenjih, o duševnih stiskah kmečkega prebivalstva, ki spodjedajo vitalno moč podeželja? Potrebe po podpori na tem področju so velike. Kje so korenine stisk in kako si pri iskanju rešitev lahko pomagamo z izkušnjami iz tujine? O vsem tem Jernejka Drolec in gostje v studiu: - Anja Mager, predsednica Zveze slovenske podeželske mladine; - Duška Knežević Hočevar, antropologinja iz ZRC - SAZU; - Toni Kukemberger, mladi kmet iz Trebnjega in - Marjan Dolenšek, svetovalec za kmetijsko in gozdarsko tehniko, Kmetijsko gozdarski zavod Ljubljana in Gozdarski inštitut Slovenije.
V Sloveniji smo do zdaj dobili približno 50.000 doz cepiva proti covidu. Prvi odmerek je prejelo že več kot 22.000 prebivalk in prebivalcev. Potem ko so v domovih za starejše in v bolnišnicah cepili najbolj ogrožene in najranljivejše, se začenja množično cepljenje prebivalstva. Za koga je zdaj ključno, da se cepi čim prej? Ali cepljenje v Sloveniji poteka dovolj hitro? Kako prepričati neodločene? Ali cepivo deluje proti novim sevom virusa? Kdo spremlja stranske učinke? O teh in drugih vprašanjih o cepivu in cepljenju proti covidu voditelj Iztok Konc in gostje v studiu. - imunolog Alojz Ihan, profesor na Medicinski fakulteti v Ljubljani, - infektologinja Tatjana Lejko Zupanc z Infekcijske klinike, - zdravnica Tea Stegne Ignjatovič, strokovna direktorica Zdravstvenega doma Ljubljana, - farmacevt Borut Štrukelj profesor in dekan Fakultete za farmacijo.
Omejena telesna vadba med epidemijo vodi v izrazit upad gibalne učinkovitosti otrok in mladih ter v debelost, pustilo je tudi psihosocialne posledice. Še zlasti hude so stiske mladih športnikov. Ti so v veliki večini že skoraj tri mesece brez pravih pogojev za treninge, zato se krepi bojazen, da bomo izgubili celotno generacijo športnikov. Kako jim v teh zahtevnem obdobju lahko pomagamo starši, kaj lahko storijo trenerji in na kaj se lahko oprejo mladi športniki? O vsem tem voditelj Jure Jeromen z gosti oddaje, v kateri tudi o najnovejših podatkih glede tega, koliko so se med epidemijo poslabšale motorične sposobnosti slovenske mladine.
Na silvestrovo je začel veljati sedmi protikoronski zakon. Prinaša tudi spremembe pri upokojevanju. Po novem bo delodajalec delavca lahko poslal na ZPIZ, če bo ta izpolnjeval pogoje za starostno upokojitev. Del javnosti je na nogah. Gre za diskriminacijo na podlagi starosti, menijo sindikati; drug del javnosti, predvsem delodajalci, pa trdi, da bodo dobre delavce v podjetju vedno želeli obdržati čim dlje. Kaj se bo zgodilo, bo jasno v prihodnjih mesecih. Toda v pripravi je tudi ustavna presoja spornih dveh členov. Avtorica in voditeljica oddaje je Urška Valjavec, sodelujejo pa: - državna sekretarka z ministrstva za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti Mateja Ribič, - predsednik Kluba slovenskih podjetnikov Jure Knez in - predsednik Konfederacije sindikatov Slovenije PERGAM Jakob Počivavšek.
Ministrica za izobraževanje je omenjala možnost začetka postopnega vračanja učencev v šole po koncu božično-novoletnih počitnic, a vlada in zdravstvena stroka temu nista naklonjena. Kdaj bodo torej otroci in mladi sedli v šolske klopi in kako se skoraj trimesečno izobraževanje na daljavo pozna na njihovem znanju in počutju? Kako bi se morale na začetek izvajanja pouka v šolah pripraviti šole, koliko so priporočila zdravstvene stroke izvedljiva v praksi in kaj bo s testiranjem učiteljev? Stisk, dilem in vprašanj je veliko, odgovore in rešitve iščejo voditeljica Špela Šebenik in gostje v studiu.
Ameriški kongres je danes potrdil Joeja Bidna za novega predsednika Združenih držav in Kamalo Harris za novo podpredsednico. Uradno bosta prevzela dolžnosti ob inavguraciji 20. januarja. Senco na dogodke so ponoči vrgli nasilni protestniki, ki so vdrli v kongresno palačo in očitno želeli preprečiti štetje. Nasilje je vzbudilo nemir v javnosti in ogorčene odzive tudi zahodnih politikov, saj takih dogodkov v Združenih državah nismo vajeni. O tem, kje so razlogi, ali je ameriška demokracija še lahko zgled drugim in kaj lahko pričakujemo od novega predsednika voditelj Marjan Vešligaj in gostje: - direktor Inštituta za strateške rešitve Tine Kračun, - profesor s Fakultete za družbene vede Bogomil Ferfila, - nekdanjim dopisnik iz ZDA Matej Šurc, - zdajšnji dopisnik RTV Slovenija iz ZDA Andrej Stopar.
Slovensko gospodarstvo se je v spomladanskem valu epidemije zaradi pretrganih dobavnih verig praktično ustavilo, v jesenskem valu pa se je skušalo, z izjemo najbolj prizadetih panog, kot sta gostinstvo in turizem, vendarle nekako postaviti na noge. Ob izdatni državni pomoči se zdaj osredotoča na to, kako preživeti tudi po koncu epidemije. Koliko ljudi je ostalo brez dela, na kakšen način se podjetja borijo, da ostanejo nad vodo, kakšno škodo so utrpele javne finance in kdo so zmagovalci epidemije in njihovi nauki? O vsem tem v reprizi gospodarskega letnega pregleda voditeljica Urška Jereb in gosti: - profesorica Polona Domadenik z Ekonomske fakultete v Ljubljani, - Goran Novković, izvršni direktor Kluba slovenskih podjetnikov, - Dušan Olaj, lastnik in direktor podjetja Duol ter član strokovne skupine za protikoronske ukrepe, - Bojan Ivanc, glavni ekonomist Gospodarske zbornice Slovenije.
V letu 2020 nas je koronavirus postavil pred največji izziv, ki je že in bo še spremenil življenje, kot smo ga poznali. Kot da zdravstvena kriza ni bila dovolj velik zalogaj, smo se spoprijeli še s politično krizo. Z odstopom Marjana Šarca s položaja predsednika vlade smo 13. marca dobili vlado pod vodstvom Janeza Janše, ki se je morala še isti dan spopasti z epidemijo. Jeseni pa so naskok na oblast napovedale stranke, zbrane v alternativi KUL s Karlom Erjavcem na čelu. Prisluhnite reprizi radijske rentgenske slike Slovenije leta 2020 z Natašo Mulec.
Slabo leto po ločitvi sta Združeno kraljestvo in Evropska unija še shajala skupaj tako, kot da se ni zgodilo nič. Z novim letom pa je vez britanskega članstva v Uniji dokončno pretrgana. Kako naprej? Po izredno intenzivnih in razmeroma kratkih pogajanjih sta Bruselj in London na predvečer božiča le dorekla vsebino sporazuma o trgovinskih odnosih in sodelovanju. Analizirajo in komentirajo ga voditelj Luka Robida in gostje Studia ob 17h. Sogovorniki v studiu so dr. Andreja Pegan, raziskovalka na Univerzi Northumbria v Newcastlu; ekonomist dr. Jan Grobovšek z Univerze v Edinburghu ter predavatelj na oddelku za mednarodne odnose Univerze v Sheffieldu dr. Peter Verovšek. Svoje poglede in pričakovanja na kratko predstavljajo tudi Barbara Uranjek z Britansko-slovenske gospodarske zbornice, Milica Kotur z ministrstva za šolstvo in glavni ekonomist Gospodarske zbornice Slovenije Bojan Ivanc.
Kakšno je bilo kulturno življenje doma in po svetu? V spomin smo si priklicali, katere knjige in njihovi avtorji so bili v središču pozornosti, kaj smo kljub epidemiji gledali na gledaliških odrih in filmskih platnih, da smo poslušali svetovni operni zvezdi sredi Ljubljane, katere slike smo gledali na stenah galerij in na spletu. Kaj nam imajo povedati največji slovenski umetniki? Odgovore na ta vprašanja je poiskala Tadeja Krečič Scholten.
V letu 2020 nas je koronavirus postavil pred največji izziv, ki je že in bo še spremenil življenje kot smo ga poznali. Kot da zdravstvena kriza ni bila dovolj velik zalogaj, smo se soočili še s politično krizo. Z odstopom Marjana Šarca s položaja predsednika vlade smo 13-ega marca dobili vlado pod vodstvom Janeza Janše, ki se je morala še isti dan spopasti z epidemijo. Jeseni pa so naskok na oblast napovedale stranke zbrane v alternativi KUL s Karlom Erjavcem na čelu. Avtorica radijske rentgenske slike Slovenije leta 2020 je Nataša Mulec.
V letu 2020 smo bili priča največji gospodarski tragediji po drugi svetovni vojni. Slovensko gospodarstvo se je v spomladanskem valu epidemije zaradi pretrganih dobavnih verig praktično ustavilo, v jesenskem valu pa se je skušalo, z izjemo najbolj prizadetih panog, kot sta gostinstvo in turizem, vendarle nekako postaviti na noge. Ob izdatni državni pomoči se zdaj osredotoča na to kako preživeti tudi po koncu epidemije. Koliko ljudi je v 2020 ostalo brez dela, na kakšen način se borijo podjetja, da ostanejo nad vodo, kakšno škodo so utrpele javne finance, pa tudi kdo so zmagovalci epidemije in kaj se lahko od njih naučimo? O vsem tem, Urška Jereb in gostje v Studiu ob 17-ih. Gostje: - profesorica Polona Domadenik z Ekonomske fakultete v Ljubljani, - Goran Novković, izvršni direktor Kluba slovenskih podjetnikov, - Dušan Olaj, lastnik in direktor podjetja Duol ter član strokovne skupine za protikoronske ukrepe, - Bojan Ivanc, glavni ekonomist Gospodarske zbornice Slovenije.
To je bilo čudno leto. Začelo se je z novicami s Kitajske o novi, pljučnici podobni bolezni, sledila so zaprtja mej, zaustavitve družbenega življenja in preštevanje mrtvih. V tem letu je zadržanost Irana, kljub ameriškim provokacijam, preprečila izbruh dodatne krize. Združeno kraljestvo in Evropska unija sta tik pred rokom vendarle podpisala sporazum o prihodnjih odnosih, v Združenih državah Amerike je na predsedniških volitvah Joe Biden premagal Donalda Trumpa, Ruski predsednik Vladimir Putin pa si je še utrdil oblast. Te in druge dogodke, ki so zaznamovali leto 2020, med prepletanjem posledic ukrepov za zajezitev širjenja bolezni covid -19, zaradi česar v prihodnje grozijo pandemija lakote, raka, zadolženosti, kriza demokracije, smo zajeli v oddaji Svet v letu 2020. Pripravila jo je Rajka Pervanje.
Pred natanko 30-imi leti smo se prebivalci Slovenije odločili za samostojno in neodvisno državo. Slovenska politika in slovenski narod sta takrat pokazala ne prej in tudi pozneje nikoli videno enotnost. A pot do te enotnosti ni bila tako enostavna, kot se morda danes zdi. In še tri desetletja po tem poteka v delu javnosti in politike bitka za zasluge in interpretacijo takratnih dogodkov. Pa vendar, prišli smo do lastne, neodvisne države. Je ta takšna, kot smo si jo takrat želeli – demokratična, gospodarsko uspešna in mednarodno spoštovana? O vsem tem in o času odločitve voditelj Drago Balažič in ugledni strokovnjaki z različnih področij: - filozof in teolog dr. Edvard Kovač, - nekdanji novinar in diplomat Bojan Grobovšek, - gospodarstvenik Bogomir Strašek in - geograf, okoljevarstvenik in nekdanji politik dr. Dušan Plut.
Kdaj smo v svoji komunikaciji žaljivi in kdaj celo sovražni? Kje je ta meja, ki jo opredeljuje 297.člen Kazenskega zakonika, kakšna je statistika in kakšna kazenska praksa? Lani je Spletno oko, prijavna točka, beležila 773 prijav, vloženih je bilo 21 kazenskih ovadb. Letos bodo številke, kot kaže, višje. Kaj spodbuja sovražno komuniciranje in kaj ga zaustavlja voditeljica Darja groznik in gostje v studiu.
Neveljaven email naslov