Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Vojno v Ukrajini so nekateri politiki na Zahodnem Balkanu dočakali kot svoj trenutek. To velja predvsem za tiste, ki si obetajo črtanje novih meja in na hitro dosežena priznanja. Vendar je to lahko dvorezen meč. Počakati bodo morali, kakšen bo razplet vojne. Po drugi strani je to eno zadnjih opozoril za Evropsko unijo, da tako velikega območja pred svojim pragom ne more prepustiti drugim velikim igralcem v regiji. O tem voditelj Marjan Vešligaj s sogovorniki.
Gostje:
- Boštjan Anžin, dopisnik RTV Slovenija iz Balkana,
- dr. Faris Kočan s Fakultete za družbene vede,
- dr. Damir Josipovič, Inštitut za narodnostna vprašanja.
Spremenjena geopolitična razmerja se kažejo tudi na tem nestabilnem območju
Vojno v Ukrajini so nekateri politiki na Zahodnem Balkanu dočakali kot svoj trenutek. To velja predvsem za tiste, ki si obetajo črtanje novih meja in na hitro dosežena priznanja. Vendar je to lahko dvorezen meč. Počakati bodo morali, kakšen bo razplet vojne. Po drugi strani je to eno zadnjih opozoril za Evropsko unijo, da tako velikega območja pred svojim pragom ne more prepustiti drugim velikim igralcem v regiji. O tem voditelj Marjan Vešligaj s sogovorniki.
Gostje:
– Boštjan Anžin, dopisnik RTV Slovenija z Balkana,
– dr. Faris Kočan s Fakultete za družbene vede,
– dr. Damir Josipovič, Inštitut za narodnostna vprašanja.
4558 epizod
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Vojno v Ukrajini so nekateri politiki na Zahodnem Balkanu dočakali kot svoj trenutek. To velja predvsem za tiste, ki si obetajo črtanje novih meja in na hitro dosežena priznanja. Vendar je to lahko dvorezen meč. Počakati bodo morali, kakšen bo razplet vojne. Po drugi strani je to eno zadnjih opozoril za Evropsko unijo, da tako velikega območja pred svojim pragom ne more prepustiti drugim velikim igralcem v regiji. O tem voditelj Marjan Vešligaj s sogovorniki.
Gostje:
- Boštjan Anžin, dopisnik RTV Slovenija iz Balkana,
- dr. Faris Kočan s Fakultete za družbene vede,
- dr. Damir Josipovič, Inštitut za narodnostna vprašanja.
Spremenjena geopolitična razmerja se kažejo tudi na tem nestabilnem območju
Vojno v Ukrajini so nekateri politiki na Zahodnem Balkanu dočakali kot svoj trenutek. To velja predvsem za tiste, ki si obetajo črtanje novih meja in na hitro dosežena priznanja. Vendar je to lahko dvorezen meč. Počakati bodo morali, kakšen bo razplet vojne. Po drugi strani je to eno zadnjih opozoril za Evropsko unijo, da tako velikega območja pred svojim pragom ne more prepustiti drugim velikim igralcem v regiji. O tem voditelj Marjan Vešligaj s sogovorniki.
Gostje:
– Boštjan Anžin, dopisnik RTV Slovenija z Balkana,
– dr. Faris Kočan s Fakultete za družbene vede,
– dr. Damir Josipovič, Inštitut za narodnostna vprašanja.
Dogodek tedna je brez dvoma začetek zelo posebnih olimpijskih iger v Tokiu - brez gledalcev in marsikaterega zvezdnika in z velikimi pričakovanjih glede slovenskih uvrstitev. Doma so stekli postopki za graditev drugega bloka Jedrske elektrarne Krško in sprožili za zdaj presenetljivo argumentirano javno razpravo. Odločitev za ali proti bo v vsakem primeru težka. Začel se je četrti val epidemije in z njim nov vladni pristop k cepljenju – med drugim brez brezplačnega testiranja – ter z novim načrtom za skrajševanje med epidemijo še podaljšanih čakalnih vrst v zdravstvu. Komentiramo tudi začetek pogajanj evropskih držav o novem zakonodajnem svežnju za upočasnitev podnebnih sprememb ter gledamo v bruseljsko zrcalo (tudi našim) pravosodju in medijem. Kritični pregled tedna tokrat s Simeono Rogelj.
V Tokiu se z enoletno zamudo začenjajo težko pričakovane olimpijske igre. Zaradi strogih protivirusnih ukrepov bodo to igre brez gledalcev, tudi brez marsikaterega športnega zvezdnika. Imena v slovenski odpravi pa obetajo morda celo najuspešnejše igre doslej. O tem, prvih vtisih iz mehurčka v Tokiu, pa tudi o marketinškem ozadju v Studiu ob 17-ih Uroš Volk s sodelavci in gosti. Gostje: - Tomaž Ambrožič, direktor podjetja Sport Media Focus, - Beno Lapajne, zastavonoša na igrah v Atenah 2004, nekdanji kapetan rokometne reprezentance, - Boštjan Reberšak, urednik Športnega programa Radia Slovenija in vodja ekipe v Tokiu.
Kako zvišati produktivnost v Sloveniji? Odgovor je prinesla pandemija: produktivnost poganjata inovativnost in digitalizacija. Katera podjetja so bila med pandemijo najuspešnejša, katere panoge so zmagovalne, kje je naša država po inovativnosti in digitalizaciji v primerjavi z drugimi evropskimi državami in predvsem, ali smo na črpanje evropskih milijard, ki nam lahko produktivnost pomembno dvignejo, pripravljeni? O vsem tem voditeljica Urška Jereb s podjetniki in gostoma v studiu. Gosta: – dr. Aleš Ugovšek, vodja tehnološkega razvoja in inovativnosti na GZS, – dr. Peter Wostner z Urada za makroekonomske analize in razvoj.
V Sloveniji se prepočasi povečuje število tistih, ki se odločijo za cepljenje proti covidu. V skladišču Nacionalnega inštituta za javno zdravje je na zalogi kar milijon doz cepiva proizvajalcev Pfeizer, AstraZeneca, Moderna in Janssen. Tudi pri nas podatki potrjujejo, da prevladuje bolj kužna različica delta. Ker je cepljenje proti covidu po besedah ministra Poklukarja "najpomembnejši projekt današnjega časa", je nujno poznati odgovore na ključna odprta vprašanja. O vprašanjih novinarjev in poslušalcev voditelj Iztok Konc s strokovnjaki in politiki. Gostje: – minister za zdravje Janez Poklukar, – vodja svetovalne skupine dr. Mateja Logar, – direktor ZD Kamnik, družinski zdravnik Sašo Rebolj, – predavatelj na Fakulteti za farmacijo dr. Borut Štrukelj.
Predsedovanje Slovenije Svetu Evropske uniji je tudi priložnost za turistično promocijo države. Naša država si prizadeva, da bi glede na zdravstvene razmere čim več dogodkov lahko uresničili klasično, ne virtualno. Na Brdu pri Kranju so tik pred začetkom predsedovanja dobili najsodobnejši hotel, bo to tudi zares osrednji hotel slovenskega predsedovanja ? Voditeljica Aljana Jocif z gosti v terenski oddaji na posestvu Brdo tudi o sloganu, protokolarnih darilih in priložnostih za večjo ter dolgoročno turistično prepoznavnost države, ki je tudi prva država, kjer za kulinarična razvajanja skrbi kuharski mojster z Michelinovo zvezdico. Gostje: - Domen Petelin, vladni uradni govorec predsedovanja, - Marjan Hribar, direktor JGZ Brdo, - Tomaž Rogelj, direktor Turizma Bled, - Tomaž Kavčič, kuharski mojster.
Evropska komisija je predstavila podnebni zakonodajni sveženj za zmanjšanje izpustov toplogrednih plinov za 55 odstotkov do leta 2030 v primerjavi z letom 1990. Načrt je ambiciozen, pravijo v Bruslju, okoljevarstveniki pa, da so koraki premajhni, napačni ali zavajajoči. Skrb za okolje, konkretno vodo, pa je na referendumu jasno izrazilo več kot 677 tisoč slovenskih volilcev, ki so zavrnili nameravane vladne spremembe zakona o vodah. Glasovanje morda nakazuje prihodnjo smer političnega delovanja in tematik. V ospredju so bile tudi napovedi novega referenduma, in sicer o demografskem skladu. Na tujem so oči uprte v protestno vrenje na Kubi. V Cannesu se končuje filmski festival; športno dogajanje pa med drugim zaznamuje pričakovanje vrhunca kolesarske dirke po Franciji. Vse to in še več osvetljujemo v Tedenskem aktualnem mozaiku z Majo Derčar.
V Ljubljani se je začel eden od največjih mednarodnih zborovskih festivalov Europa Cantat. Organiziranje dogodka je bilo zaradi zdravstvenih razmer zelo zahtevno, tudi program je spremenjen in skrajšan, pa vendar: slovenska ustvarjalnost se bo v šestih dneh predstavila mednarodni javnosti, domača pa bo spoznala tudi nekatere vrhunske tuje zasedbe in ustvarjalce. O pomenu in programu festivala voditeljica Anamarija Štukelj Cusma in gosta: - Mihela Jagodic, programska vodja festivala, članica odbora Evropske zborovske zveze, - Damijan Močnik, podpredsednik glasbene komisije Europa Cantat festivala, skladatelj in dirigent.
Evropska komisija predstavlja podnebni sveženj z naslovom Pripravljeni za 55. Gre za načrt ukrepov zmanjševanja količine izpustov toplogrednih plinov za 55 odstotkov do leta 2030. Ukrepi obsegajo vsa področja in naj bi zelo vplivali na naš način življenja. Kako zagotoviti pravično doseganje podnebne nevtralnosti? In kako o nujnosti ukrepanja prepričati gospodarstva, ki še vedno močno temeljijo na premogu? O vsem tem voditeljica Špela Novak in gostje: - Ulla Hudina Kmetič, namestnica vodje Predstavništva Evropske komisije v Sloveniji, - Janez Potočnik, sopredsedujoči Mednarodnemu panelu za vire, - Tine Kračun, direktor Inštituta za strateške rešitve, - Andrej Gnezda, nevladna organizacija Umanotera.
Predstavljamo vsebino zakona o interventnih ukrepih za pomoč gospodarstvu in turizmu pri omilitvi posledic epidemije. Predstavniki turističnega gospodarstva, ki so jim namenjeni ti ukrepi, pojasnjujejo, pred katerimi izzivi so po epidemiji ter kakšne bodo posledice vladnega ignoriranja najbolj nujnih ukrepov. Avtorica je Simeona Rogelj.
Volivci so se zgrnili na volišča in z veliko večino zavrnili vladne spremembe Zakona o vodah. Kakšno politično sporočilo so poslali vladi? So se odločali le na podlagi vsebine zakona in volilne kampanje? Ali je bil motiv za udeležbo na referendumu politične narave in je šlo za nasprotovanje vladi Janeza Janše, ki jo – sodeč po raziskavah javnega mnenja – podpira manj kot tretjina državljanov? ? O teh in drugih političnih vprašanjih voditelj Aleš Kocjan s kolegi ter gostoma v studiu. Gosta: - Pavle Gantar, sociolog, nekdanji minister za okolje in prostor, - Marko Balažic, politični analitik.
Premier Janez Janša je najprej v slovenskem in nato v evropskem parlamentu predstavil program slovenskega predsedovanja Svetu Evropske unije. Poleg pohval in spodbud je požel predvsem kritike in opozorila na področjih vladavine prava in medijev. Teden je minil tudi v znamenju kampanje, zapletov in predčasnega glasovanja pred referendumom o pitni vodi. Bolj kot politika pa je za poletni nemir skrbelo širjenje različice koronavirusa delta, cepljenje je potekalo prepočasi. Športno veselje nam je ta teden z uvrstitvijo na olimpijske igre prinesla košarkarska ekipa. Vse to in še veliko več v Tedenskem aktualnem mozaiku. Pripravila ga je Zdenka Bakalar.
Vroče poletje je dodatno razgrel Zakon o vodah. Vlada je vanj vnesla spremembe, zaradi katerih je Gibanje za pitno vodo vložilo pobudo za referendum. Predlogu zakona so očitali dovoljevanje posegov in uveljavljanje zasebnih interesov na vodnih in priobalnih zemljiščih. V nedeljo, 11. julija, so volivci odločali, ali spremembe podpirajo. V posebni četrtkovi oddaji z začetkom ob pol petih smo na Prvem programu soočili mnenja številnih organizatorjev kampanje, torej tistih ZA zakon in onih PROTI. Soočenje v velikem studiu sta vodili Sabrina Mulec in Alenka Terlep.
Po Zakonu o usmerjanju otrok s posebnimi potrebami so do stalnega ali začasnega spremljevalca upravičeni le slepi ter težje in težko gibalno ovirani otroci, ki so usmerjeni v programe za predšolske otroke in izobraževalne programe s prilagojenim izvajanjem z dodatno strokovno pomočjo, ki jih izvajajo redne osnovne in srednje šole. Spremljevalci so jim dodeljeni za izvajanje fizične pomoči. Drugi otroci s posebnimi potrebami – dolgotrajno bolni, slabovidni, otroci z avtističnimi motnjami ter otroci s čustvenimi in vedenjskim motnjami − so le izjemoma upravičeni do začasnega spremljevalca. Zakaj te pravice nimajo tudi otroci, ki potrebujejo stalno ali začasno pomoč spremljevalca in ta ni povezana s fizično pomočjo? Spremljevalci poskrbijo za to, da so ti otroci čim bolj vključeni v šolski sistem. To pa vpliva na njihov čustveni in socialni razvoj ter na uspešnost pridobivanja znanja. Kakšni so postopki za pridobitev začasnega oziroma stalnega spremljevalca, kako je z njihovo izobrazbo in financiranjem zaposlitve? Odgovore so iskali voditeljica Petra Medved in sogovorniki: - Sabina Korošec Zavšek, predsednica nevladnih organizacij za avtizem Slovenije, - Natalija Vovk-Ornik vodja oddelka za usmerjanje otrok s posebnimi potrebami Zavoda RS za šolstvo, - Ina Kreft Toman, ravnateljica Mladinskega doma Jarše v Ljubljani, - Mitja Svete, oče otroka z avtizmom.
V Sloveniji smo dobili poenotene smernice o priporočeni povprečni uporabi zaslonov v prostem času pri otrocih in mladostnikih. Otroci od 10 do 12 leta naj ne bili izpostavljeni zaslonom več kot uro in pol na dan, najstniki do 18 leta ne več kot 2 uri. Kako realne so te smernice? In kako staršem dojenčkov in malčkov približati dejstvo, da mobilni telefon ali televizija nista primerno sredstvo za tolažbo, kaznovanje, nagrajevanje, preganjanje dolgčasa ali vzpostavljanje dnevne rutine? O novih smernicah in negativnih posledicah prevelike izpostavljenosti zaslonom v reprizi pogovora voditeljica Špela Šebenik in gostje: -\tdr. Marija Anderluh, dr. med., spec. otroške in mladostniške psihiatrije, vodja Službe za otroško psihiatrijo na Pediatrični kliniki UKC Ljubljana, -\tMaja Vreča, sodelavka projekta Safe.si, Arnes, -\tdr. Anja Radšel, dr. med., spec. pediatrije, Sekcija za primarno pediatrijo Združenja za pediatrijo, -\tNevenka Zavrl, dr. med., spec. pediatrije , Razvojna ambulanta, Zdravstveni dom Ljubljana.
Uporaba umetne inteligence je v slabih dveh desetletjih v temeljih spremenila način, kako komuniciramo, se informiramo, kako raziskujemo, načrtujemo, kako se odločamo. Tehtna so opozorila, da danes v pomembni meri prispeva h krhanju demokratičnih ureditev, omejuje svobodo posameznikov in poglablja obstoječe družbene neenakosti. Kako tej ključni tehnologiji 21. stoletja postaviti jasne okvire delovanja in kaj je za to potrebno, o tem voditeljica Nina Slaček s sogovorniki. Gostje: - Gregor Strojin, predsednik Ad hoc odbora Sveta Evrope za umetno inteligenco (CAHAI), - dr. Maja Bogataj Jančič, direktorica Inštituta za intelektualno lastnino in vodja skupine za upravljanje s podatki pri Globalnem partnerstvu za umetno inteligenco (GPAI), - Marko Grobelnik z Instituta Jožef Stefan, član in soustanovitelj Mednarodnega raziskovalnega centra za umetno inteligenco pod okriljem Unesca (IRCAI), - Samo Zorc, Ministrstvo za javno upravo, koordinator nedavno sprejetega Nacionalnega programa spodbujanja razvoja in uporabe umetne inteligence v RS do leta 2025.
Dogodek tedna je začetek predsedovanja Slovenije Evropski uniji oziroma eni od njenih glavnih institucij Svetu, v katerem sedijo predstavniki članic. Ob tradicionalnem obisku v Sloveniji je Komisija prižgala tudi zeleno luč našemu načrtu za okrevanje, ki predvideva 2,5 milijarde evrov za 50 naložb in 33 reform. Da ne bodo zmogli preobrata in okrevanja, pa tarnajo v turizmu in sorodnih dejavnostih, v katerih so nezadovoljni tudi z novim predlogom interventnega zakona. Prav tako komentiramo evropski dogovor o kmetijski reformi in bojazni pred koronavirusno različico delta ter spremljamo vrhunske kolesarje na dirki po Franciji. Kritičen pregled tedna z Urško Jereb na Prvem.
Slovenija predseduje Svetu Evropske unije. Prihodnjih šest mesecev bo usklajevala vsebine in vodila sestanke ministrskih srečanj in številnih delovnih teles. V kolikšni meri bo delo še narekovala pandemija covida-19, kako težavna bodo pogajanja o delitvi podnebnih bremen, širitvi povezave, digitalizaciji in drugih ključnih temah. Ali bo slovenska vlada znala neobremenjeno voditi razprave o skupni prihodnosti znotraj Unije in kje so priložnosti in pasti za utrjevanje položaja Slovenije v Uniji in njeno prepoznavnost. O vsem tem v Studiu ob 17ih s Sandro Krišelj. TXT: Slovenija predseduje Svetu Evropske unije. Prihodnjih šest mesecev bo usklajevala vsebine in vodila sestanke ministrskih srečanj in številnih delovnih teles. V kolikšni meri bo delo še narekovala pandemija covida-19, kako težavna bodo pogajanja o delitvi podnebnih bremen, širitvi povezave, digitalizaciji in drugih ključnih temah. Ali bo slovenska vlada znala neobremenjeno voditi razprave o skupni prihodnosti znotraj Unije in kje so priložnosti in pasti za utrjevanje položaja Slovenije v Uniji in njeno prepoznavnost. O vsem tem voditeljica Sandra Krišelj z našim dopisnikom iz Bruslja Igorjem Juričem in gosti v studiu. Gostje: - dr. Marko Lovec, politolog, - dr. Majaž Nahtigal, mednarodni pravnik, - dr. Sabina Lange, strokovnjakinja za evropske zadeve, - Peter Grk z ministrstva za zunanje zadeve.
Mednarodni festival zborovske glasbe Europa Cantat, ki združuje pevce, skladatelje, zborovodje, instrumentaliste in zborovske založnike z vsega sveta, bo letos potekal v Ljubljani. Zborovska glasba je osrednji pojem kulturne identitete Slovencev in Evropejcev. Petje je na slovenskem tesno povezano z glasbenim razvojem vsaj od srednjega veka do danes in pomeni narodovo kulturno in zgodovinsko izročilo. Zvočni viri dokazujejo, da kakovost zborovskih izvajalskih praks v zadnjem stoletju nenehno raste, tako sta slovenska glasbena ustvarjalnost in poustvarjalnost še pred stoletjem imeli nalepko zamudništva, sodobna slovenska zborovska glasba pa je v samem svetovnem vrhu. Poudariti je treba, da največji odstotek te dejavnosti živi kot ljubiteljska kultura. Od kod prihajajo motivi za delo, ki vodijo k uspehom? Kako se zborovska glasba razvija, kakšen spremembe ji povzroča epidemija koronavirusa? Kako je zborovstvo zastopano v sistemu izobraževanja? Kako petje in glasba vplivata na naše možgane in kaj pomeni petje v zboru za kognitivni ter sociološki razvoj posameznika in družbe kot celote? O vsem tem voditeljici Simona Moličnih in Teja Klobčič ter gostje: - Mihela Jagodic, programska vodja Europa Cantat Festivala, - Brigita Rovšek, urednica za zborovsko glasbo programa Ars, - dr. Katarina Habe, psihologinja in glasbenica, - dr. Zvezdan Pirtošek, nevrolog. Svoje mnenje predstavljata tudi generalna sekretarka Evropskega zborovskega združenja Sonja Greiner in urednik za otroško glasbo na Prvem programu Radia Slovenija, mag. Matej Jevnišek.
Epidemija covida-19 je razgalila globoke težave v slovenskem zdravstvu, kot so kadrovska podhranjenost in čakalne dobe. Kako se bo Ministrstvo za zdravje spopadlo s tem, je razvidno iz dveh zakonov, ki pokrivata nujne ukrepe in investicije v zdravstvu. S sogovorniki pa tudi o tem, kako se slovensko zdravstvo pripravlja na jesen, ki jo bo, kot kaže, znova zaznamovalo širjenje novih različic virusa SARS-CoV-2. O razmerah in morebitnih rešitvah voditeljica Katja Arhar s sogovorniki. Gostje: – Robert Cugelj, državni sekretar na Ministrstvu za zdravje, – Jernej Završnik, direktor Zdravstvenega doma dr. Adolfa Drolca Maribor, – Igor Rus, predstojnik internistične službe Splošne bolnišnice Jesenice, – Milan Krek, direktor Nacionalnega inštituta za javno zdravje.
Slovenci na dolgi rok varčujemo neučinkovito. Čeprav privarčujemo kar 13 odstotkov razpoložljivega dohodka pa je struktura naših prihrankov povsem nedonosna. Glavnino namreč nalagamo v banke in to kljub negativnim obrestnim meram in celo ležarinam. Ob tem je naš borzni trg še vedno nerazvit in zanemarjen. Kako ga oživiti in to na način, da bodo naši prihranki tako donosni, da bodo pokrili tudi pomemben del stroškov v času naše upokojitve? Rešitev je lahko obvezni tretji pokojninski steber, poudarjajo nekateri. O tem voditeljica Urška Jereb s sogovorniki. Gostje: - Stanislava Zadravec Caprirolo, predsednica Združenja bank Slovenije, - Aleš Ipavec, predsednik uprave Ljubljanske borze, - Blaž Bračič, član uprave NLB skladi, - dr Igor Lončarski, ekonomist z Ljubljanske ekonomske fakultete.
Neveljaven email naslov