Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Na pomanjkanje kadra, prenizke plače in preostale težave v turizmu in gostinstvu se opozarja že vrsto llet, a se kljub temu še vedno nič ne spremeni in ostaja status quo. Na eni strani – vsaj pred korono – rekordni obiski in prenočitve tujih gostov, hvaljenje naših lepot v drugih medijih in publikacijah, nagrade, priznanja, številni vodniki, ki uvrščajo Slovenijo na sezname s predpono 'naj', po drugi strani – tako kot sicer tudi v drugih državah – odhodi kadrov v druge panoge, v povprečju za tretjino nižje plače, načet ugled poklica in sistemske težave. Kaj narediti, da pet zvezdic, s katerimi okrašujemo naziv slovenskega turizma, zares v celoti zasije? O trenutnih razmerah in pogledu naprej v današnjem Studiu ob 17h z gosti in voditeljico Tino Lamovšek.
Gostje:
Redna profesorica na Fakulteti za turistične študije Turistica Univerze na Primorskem dr. Maja Uran Maravič
Direktor Združenja turističnih agencij Matej Knaus
Lastnik in vodja kuhinje v restavraciji Harfa v Ljubljan Boštjan Pavli
Sekretarka gorenjske izpostave Sindikata delavcev gostinstva in turizma Mirela Žnidarec
4550 epizod
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Na pomanjkanje kadra, prenizke plače in preostale težave v turizmu in gostinstvu se opozarja že vrsto llet, a se kljub temu še vedno nič ne spremeni in ostaja status quo. Na eni strani – vsaj pred korono – rekordni obiski in prenočitve tujih gostov, hvaljenje naših lepot v drugih medijih in publikacijah, nagrade, priznanja, številni vodniki, ki uvrščajo Slovenijo na sezname s predpono 'naj', po drugi strani – tako kot sicer tudi v drugih državah – odhodi kadrov v druge panoge, v povprečju za tretjino nižje plače, načet ugled poklica in sistemske težave. Kaj narediti, da pet zvezdic, s katerimi okrašujemo naziv slovenskega turizma, zares v celoti zasije? O trenutnih razmerah in pogledu naprej v današnjem Studiu ob 17h z gosti in voditeljico Tino Lamovšek.
Gostje:
Redna profesorica na Fakulteti za turistične študije Turistica Univerze na Primorskem dr. Maja Uran Maravič
Direktor Združenja turističnih agencij Matej Knaus
Lastnik in vodja kuhinje v restavraciji Harfa v Ljubljan Boštjan Pavli
Sekretarka gorenjske izpostave Sindikata delavcev gostinstva in turizma Mirela Žnidarec
Zaradi pandemije koronavirusa je ves svet v akutnem stresu. Številni ljudje v tem obdobju doživljajo duševne stiske, povečan strah, tesnobo in panične napade. Zaradi ukrepov za preprečevanje okužb je še teže priti k zdravniku. O problemu psihoterapevtske, psihiatrične in psihosocialne pomoči v obdobju koronske krize, vzrokih in posledicah naraščanja osebnih stisk in načinih reševanja te problematike voditeljica Martina Černe in gostje: - dr. Tina Sentočnik, predsednica Združenja psihoterapevtov Slovenije, - dr. Špela Hvalec, psihiatrična bolnišnica Idrija, - in dr. Karin Sernec, psihiatrična klinika Ljubljana.
Pet let po množičnih migracijah v Evropo je Evropska komisija predstavila nov migracijski in azilni pakt, ki naj bi obnovil zaupanje med članicami in omogočil nov, prožnejši sistem obvezne solidarnosti. A glede na prve odzive je za nekatere članice tudi to preveč - in to v obdobju, ko smo soočeni z novo migrantsko tragedijo na grškem otoku Lesbos. Ta traja že veliko dlje od požara v tamkajšnjem begunskem taborišču. Pot naprej iščejo voditeljica Špela Novak in sogovorniki - Nina Gregori, izvršna direktorica Evropskega azilnega podpornega urada EASO, - profesor Mitja Žagar z Inštituta za narodnostna vprašanja, - profesor Aleš Bučar Ručman s Fakultete za varnostne vede, - publicist Boštjan Videmšek.
Demografska statistika je neizprosna. Med drugim kaže, da bo zaradi vse večjega števila starejših število upokojencev že po letu 2040 preseglo število zavarovancev, kar bo izjemno obremenilo pokojninsko blagajno. Vse več denarja je treba za pokojnine zagotavljati iz državnega proračuna, trenutno približno eno milijardo evrov na leto. Finančne projekcije pa kažejo, da se bo ta znesek po letu 2040 vsaj podvojil, leta 2050 pa naj bi bil proračunski prispevek najvišji, in sicer 2,8 milijarde evrov. Politika že dolgo išče kompromis o tem, kakšen naj bi bil bodoči demografski sklad, ki bi v najbolj kritičnih letih z dodatnimi finančnimi sredstvi blažil pritisk na pokojninsko blagajno. Po dolgih letih usklajevanj in dogovarjanj sta zdaj pripravljena dva predloga ureditve tega sklada; koalicijski in opozicijski. Kaj prinašata, v čem se razlikujeta, kateri je boljši in zakaj? Stališča o tem v oddaji z voditeljico Simeono Rogelj soočajo gosti: - Janez Sušnik, Zveza društev upokojencev Slovenije ZDUS, - prof. dr. Bogomir Kovač iz Ekonomske fakultete Univerze v Ljubljani, - Ladislav Rožič iz Zveze svobodnih sindikatov Slovenije, - Jožef Horvat, poslanec Nove Slovenije, - Gorazd Prah, strokovni sodelavec Socialnih demokratov.
Od letos je 23. september v Sloveniji praznik športa. Na ta dan naj bi Slovenija dihala športno, tako v vzgojno-izobraževalnih ustanovah kot tudi sicer. Kakšen je pomen slovenskega športa za prepoznavnost Slovenije, za okolje in državljane? V kakšni formi je slovenski šport, ne le na tekmovalnem področju, kjer rezultati navdušujejo in združujejo Slovenijo, ampak tudi organizacijsko in strukturno? Zakaj je Slovenija pri repu držav po vlaganjih v šport glede na BDP? Kako bi se morala razvijati državna ureditev, da bi lahko praznovali še več podobnih obletnic kot danes, ko mineva natanko 20 let od prvih zlatih slovenskih olimpijskih kolajn? O tem v terenski oddaji z Bleda voditelj Boštjan Reberšak in gostje: - Bogdan Gabrovec, predsednik Olimpijskega komiteja Slovenije, - dr. Mojca Doupona, v.d. generalnega direktorja Direktorata za šport na Ministrstvu za iz izobraževanje, znanost in šport, - Rajmond Debevec, zlati olimpijec iz Sydneya, - Bogdan Fink, direktor kolesarske dirke po Sloveniji.
Ob iskanju poti za gospodarsko okrevanje, prehod v novo ekonomijo in povečanje konkurenčnosti je osrednje vprašanje, s katerimi ukrepi lahko podjetja in politika povečajo produktivnost Slovenije. Dodana vrednost na zaposlenega znaša dobro polovico tiste, ki jo ustvarijo Avstrijci. Ministrstvo za gospodarstvo je naročilo izdelavo akcijskega načrta za večjo rast produktivnosti. Ukrepi so številni, med njimi so vlaganje v infrastrukturo, raziskave in razvoj ter spremembe v političnem sistemu in pravnem okviru. Razpravo o produktivnosti odpiramo z gosti Studia ob 17-ih. Z gostiteljico Majo Derčar bodo Polona Domadenik, Andrej Božič in Ali Žerdin. Prisluhnite živo, na spletu ali v podkastu!
Trg poštnih storitev v Sloveniji zadnjih deset let doživlja precejšnje spremembe, kar občuti tudi Pošta Slovenije in posledično njeni uporabniki. Kot izvajalec zakonsko določenih univerzalnih poštnih storitev na tem področju Pošta namreč zaznava veliko zmanjšanje obsega in zviševanje stroškov zagotavljanja teh storitev. Ker želijo, da bi država univerzalne poštne storitve sofinancirala, so v Sindikatu poštnih delavcev pripravili predlog novele zakona o poštnih storitvah, z njihovo pobudo pa se strinjajo tudi v Pošti Slovenije. O tem in drugih izzivih voditeljica Lidija Cokan in gosti: - Karmen Lebe Grajf, pomočnica poslovodstva Pošte Slovenije, - Tanja Muha, direktorica Agencije za komunikacijska omrežja in storitve, - Saška Kiara Kumer, generalna sekretarka Sindikata delavcev prometa in zvez, - Franc Stanonik iz Direktorata za notranji trg na Ministrstvu za gospodarski razvoj in tehnologijo, - Saša Gržinič iz Sindikata poštnih delavcev.
Državni zbor je za ta petek predvidel do 17 ur razprave o interpelaciji zoper ministra Aleša Hojsa. Opozicija povodu zanjo, povezanemu s koncertom spornega hrvaškega pevca, dodaja še niz očitkov. To bo prva seja po spremembah na vrhu Desusa. Prek oglašanj naših novinarjev iz parlamenta in z gosti v studiu bomo komentirali razmerja moči v koaliciji, parlamentu in politiki sploh ter ozadja in usodo ključnih političnih projektov.
Kako zagotoviti ustrezno dolgotrajno oskrbo? Kakšne spremembe prinaša predlog zakona, ki je v javni razpravi, kakšne so pripombe in kakšni predlogi? Kako bo potekala oskrba na domu, kako v domovih za starejše? Kdo jo bo izvajal in kdo bo do nje upravičen? O vsem tem z gosti in voditeljico Snežano Ilijaš.
Ko je pred slabim letom prevzemala položaj, predsednica Evropske komisije ni niti slutila, da se ji bo na agendo vsilila prednostna naloga, ki je v marsičem ob rob potisnila prej začrtane projekte. Kaj vidi zdaj, ko se ozre na ukrepe zaradi pandemije in druge opravljene naloge, kaj ko se zazre v bližnjo prihodnost? Ursula von der Leyen svoj prvi nagovor o stanju v Evropski uniji snuje tudi okoli vprašanj gospodarskega zagona, podnebnih sprememb, digitalizacije, vključevanja mladih. Evropa mora odgovoriti na migracijska vprašanje ter poiskati svojo globalno pozicijo. Ob prvem letnem nagovoru von der Leynove o Uniji razmišljajo vodja predstavništva Evropske komisije v Sloveniji dr. Zoran Stančič, dr. Jure Požgan s katedre za mednarodne odnose Fakultete za družbene vede Univerze v Ljubljani, profesorica prava EU na Pravni fakulteti Univerze v Mariboru dr. Janja Hojnik in predstavnik Ministrstva za zunanje zadeve.Gostitelj je Luka Robida.
Po letih prerekanj in tožarjenj v povezavi z graditvijo drugega tira med Koprom in Divačo zdaj pristojni zagotavljajo, da bo prvi vlak po njem zagotovo zapeljal leta 2026. Kje smo s projektom danes, kdo tir bolj potrebuje - logisti ali gradbinci, kdaj bo osnovni dokument - investicijski program noveliran in ali bo projekt do konca izpeljala družba 2tdk? O vsem tem voditeljica Tjaša Škamperle in gostje. Gostje: - Sonja Šmuc, generalna direktorica Gospodarske zbornice Slovenije, - Dušan Zorko, generalni direktor družbe 2TDK, - Jadran Bajec, predsednik Projektnega sveta za civilni nadzor nad izgradnjo drugega tira.
Raziskava Slovenska mladina 2018/2019 je pred letom pokazala, da so mladi v Sloveniji v primežu individualizacije, prekarnosti in stresa. Kaj pa sta prinesla zadnje leto in predvsem koronavirus? Povečanje brezposelnosti med mladimi zaradi prekarnih oblik zaposlitve, ki jih je v krizi najlažje prekiniti, še več stresa in negotovosti, korak nazaj pri reševanju stanovanjskega vprašanja. Zakaj so mladi vedno poraženci gospodarskih kriz in kje iskati rešitve? O razlogih, ozadjih in rešitvah Špela Šebenik in gostje: – Anja Fortuna, predsednica Mladinskega sveta Slovenije, – Tea Jarc, predsednica Sindikata Mladi plus, – dr. Tomaž Deželan z ljubljanske Fakultete za družbene vede, – Samo Hribar Milič, izvršni direktor Gospodarske zbornice Slovenije, – dr. Rudi Klanjšek z mariborske Filozofske fakultete.
Osebna asistenca je koncept, ki najtežjim invalidom omogoča, da lahko živijo neodvisno in kakovostno življenje v skupnosti zunaj institucionalne oskrbe. Da so manj odvisni od pomoči družinskih članov ter da lahko o sebi odločajo sami in da imajo enake možnosti, kot jih imajo drugi ljudje. Osebna asistenca jim zagotavlja podporo pri izvajanju tistih dejavnosti, ki jih zaradi invalidnosti ne zmorejo izvajati sami. V Sloveniji so to zakonsko pravico dobili januarja lani, po letu in devetih mesecih izvajanja pa so vse glasnejše zahteve po spremembi Zakona o osebni asistenci. Število uporabnikov od začetka leta do julija povečalo s 311 na 1818, za osebno asistenco je bilo porabljenih približno 75,6 milijona evrov. Evalvacija Inštituta za socialno varstvo je pokazala na več pomanjkljivosti zakona. Kakšne so, kaj je treba izboljšati in katere anomalije je treba odpraviti? Ali lahko pričakujemo spremembo zakona in kaj bi to pomenilo za uporabnike in kaj za izvajalce osebne asistence? O vsem tem voditeljica Petra Medved in gostje Studia ob 17-ih. Gostje: - Cveto Uršič, državni sekretar ministrstva za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti, - Barbara Kobal Tomc, direktorica Inštituta Republike Slovenije za socialno varstvo, - Špela Šušteršič, vodja osebne asistence pri Zvezi paraplegikov Slovenije, - Emir Okanovič, podpredsednik Zveze Sonček – Zveze društev za cerebralno paralizo Slovenije in uporabnik osebne asistence.
Prenovljeni sistem ravnanja z odpadno embalažo naj bi preprečil, da bodo v komunalah in zbirnih centrih ostajali nepobrani kupi, za odvoz katerih nato plačuje država. V skladu z načelom razširjene odgovornosti proizvajalca bo tisti, ki je dal embalažo na trg – torej jo proizvedel ali uvozil – zanjo do konca finančno in organizacijsko odgovoren sam. Tudi embalažnino bodo po novem plačevali vsi brez izjeme. A kako bo država našla vse zavezance, kako bo poskrbljeno za nadzor nad količinami odloženih in prevzetih odpadkov in kdaj bo več pozornosti namenjene recikliranju oziroma uporabi bolj kakovostnih materialov? O vsem tem voditeljica Erna Strniša in gostje: - Katja Buda, vršilka dolžnosti generalnega direktorja direktorata za okolje na ministrstvu za okolje in prostor, - Sebastijan Zupanc, direktor zbornice komunalnega gospodarstva pri Gospodarski zbornici Slovenije, - Darja Figelj, direktorica družbe za ravnanje z odpadno embalažo Interseroh, - Jaka Kranjc, okoljevarstvenik, društvo Ekologi brez meja.
Že leta se vleče spor o tem, ali smejo tudi hrvaški pridelovalci vina uporabljati besedo teran. Evropska komisija jim je to – pod določenimi pogoji - dovolila, čeprav je po zaščiteni označbi porekla teran vino iz grozdja sorte refošk, pridelanega na slovenskem Krasu. Očitali so ji, da je Hrvaški izjemo odobrila zaradi političnih zavezništev in da je s tem ogrozila ves sistem geografskih označb. Slovenija jo je zaradi tega postavila pred Sodišče Evropske unije in zdaj je razsodba znana. O odzivih na neuspeh Slovenije in posledicah z voditeljico Jernejko Drolec, naša dopisnica Mojco Širok iz Luksemburga, predsednik Konzorcija kraških pridelovalcev Terana Marjan Colja in strokovnjak za intelektualno lastnino dr. Bojan Pretnar. Predstavljamo tudi stališča pravnikov dr. Petre Weingerl iz Maribora in dr. Matija Damjana iz Ljubljane ter odzive politike.
Človek se je od nekdaj zanimal za dobre zgodbe, vprašanje je le, kje jih je dobil. Za širši razvoj družbe je velikega pomena, da dobre zgodbe dobivamo prek knjig, saj je ta tiskani medij še vedno eden izmed najboljših za razvoj poglobljenega mišljenja ter prenosa znanja. Vprašanje je, ali dobre knjige najdejo pot do bralcev in kakšno mesto jim dajemo mediji. To so iztočnice za Studio ob 17h, ki ga pripravljamo na mednarodni dan pismenosti, ob začetku nacionalnega meseca skupnega branja. V neposrednem prenosu iz Cankarjevega doma, kjer bo potekal nacionalni medresorski posvet na področju bralne kulture in bralne pismenosti Branje kot vrednota?, bodo naši gostje direktorica Javne agencije za knjigo Renata Zamida, dr. Gaja Kos, knjižna urednica in kritičarka, dr. Sašo Dolenc, komunikator znanosti 2019, in dr. Bernard Nežmah, novinar in publicist.
Spremembe štirih medijskih zakonov, o katerih smo razpravljali to poletje, so večinoma ocenjene kot nesprejemljive, neprimerne, celo škodljive in nevarne. Kako na ministrstvu za kulturo odgovarjajo na pripombe in številne pozive k umiku slabo pripravljenih predlogov? Kaj v teh kriznih časih doživlja, potrebuje in pričakuje slovenski medijski svet? O vsem tem voditeljica Tatjana Pirc in gostje: - Ivan Oven, ki na ministrstvu za kulturo vodi direktorat za medije; - Leo Oblak, ustanovitelj družbe Infonet, ki se v okviru Medijske zbornice pri GZS ukvarja s področjem zakonodaje; - Taja Topolovec, soustanoviteljica in direktorica medija Pod črto; - novinarka STA Alenka Potočnik, podpredsednica Sindikata novinarjev Slovenije. Svoje mnenje o predlaganih posegih v medijske predstavita tudi - dr. Tanja Kerševan Smokvina, strokovnjakinjo za medijske politike, nekdanja državna sekretarko na ministrstvu za kulturo, in - Urban Korenjak, predsednik združenja medijev pri Slovenski oglaševalski zbornici.
Kultura je, podobno kot turizem, po izbruhu koronavirusa med prvimi zaprla vrata in še vedno ni zadihala s polnimi pljuči. Zaradi higienskih ukrepov kulturne prireditve lahko sprejmejo le del siceršnjih obiskovalcev. Organizatorji zaskrbljeno pogledujejo v jesen in zimo. Belijo si glavo z vprašanji, kako jih ob pričakovanih nižjih prihodkih in negotovosti vendarle izvesti in s tem izpolniti zaveze, dane ustanoviteljem in občinstvu. Njihove skrbi so še bolj izrazite po predstavitvi predloga rebalansa proračuna, ki predvideva reze na področju kulture. Bodo vstopnice dražje in kulturne prireditve manj dostopne? Ali na drugi strani obstajata volja in soglasje za uvedbo kulturnih bonov oziroma da bi se neporabljeni turistični boni na željo državljanov pretvorili v kulturne bone, namenjene nakupu kulturnih dobrin in obisk kulturnih prireditev? O vsem tem voditelj Urban Tarman z gosti v studiu. Gostje: - zdravnica Simona Perčič z Nacionalnega inštituta za javno zdravje, - Uroš Korenčan, predsednik Kolegija direktorjev slovenskih gledališč, - Pavla Jarc, predsednica Združenja kulturnih domov in ustanov Slovenije - Damjan Damjanović z Direktorata za ustvarjalnost na Ministrstvu za kulturo.
Dva tedna po androidni je aplikacija Ostani zdrav od torka na voljo še za uporabnike applovih naprav in sistema iOS. A po sedanjih podatkih jo je na svoje telefone naložilo le nekaj več kot 50 tisoč uporabnikov, torej približno 2 in pol odstotka prebivalcev Slovenije. Zagotovo premalo, da bi dosegli cilje, ki si jih želijo odgovorni. Bo torej aplikacija dosegla svoj namen in pomagala infektologom v napovedanem drugem valu okužb, ali pa bo že jutri, tudi zaradi dilem v zvezi z zakonitostjo in prostovoljnostjo uporabe, odšla v pozabo. O vsem tem voditelj Robert Škrjanc in gosti: - Boštjan Koritnik, minister za javno upravo - dr. Jelena Burnik, vodja mednarodnega sodelovanja in nadzora pri informacijski pooblaščenki, - Aleš Špetič, nejdanji glasnik digitalnih tehnologij.
Koliko si javni medijski servisi lahko pridobijo zaupanje javnosti, je odvisno tudi od mehanizmov za njihovo finančno in politično neodvisno delovanje. Te v veliki meri uokvirja zakonodaja. Tik pred koncem javne razprave o spremembah medijske zakonodaje pri nas predstavljamo primere delovanja javnih RTV-servisov v sosednjih državah. Kako to, da na Hrvaškem poslanstvo verodostojnega informiranja vse bolj prevzemajo komercialni mediji? Kaj prinaša sprememba zakonodaje o avstrijski radio-televiziji? Za kaj je prikrajšana javnost, če se sprememb loteva po madžarskem modelu, in v kakšnih razmerah nastaja program v Italiji? Kako imuna na politiko je srbska medijska scena in v čem je nemški javni servis preostalim lahko za zgled? Z dopisniki RTV Slovenija v sodelovanju z našo televizijo in voditeljem Luko Robido.
Na prvi šolski dan bomo s pravnico in mediatorko Nino Ano Jäger ter psihologom in predsednikom Strokovnega sveta za splošno izobraževanje Kristijanom Muskom Lešnikom govorili o pouku in odnosih v šoli v obdobju koronavirusa. Potrebnega bo veliko prilagajanja in potrpežljivosti. Z dopisniki bomo izmerili utrip na nekaterih šolah, poudarili pomen naložb v infrastrukturo, vlogo vaških šol za življenje kraja in posebne izzive šol v nekaterih mestnih okoljih. O vsem tem z voditeljico Natašo Lang, dopisniki in gosti.
Neveljaven email naslov