Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V času energetskega prehoda, draginje in pospešene digitalizacije se zdi, da je vedno premalo sredstev za dobre projekte, ki bi prispevali k razvojnemu preboju. Evropska unija je oblikovala različne sklade za financiranje naložb, še vedno pa so najbolj koristna in zaželena nepovratna kohezijska sredstva. Smo pred novim proračunskim obdobjem, v katerem bo Sloveniji do 2027 na voljo 3,26 milijarde evrov kohezijskega denarja. Namenjen bo za inovacije, zeleno preobrazbo, podporo trgu dela, zdravje in prestrukturiranje premogovnih regij. O pripravah na črpanje in učinku doslej porabljenih sredstev, pa tudi o načrtih za podporo znanosti, raziskavam, digitalizaciji in obnovljivim virom energije voditeljica Maja Derčar s sogovorniki v studiu.
Gostje:
Marko Koprivc, državni sekretar na Službi vlade za razvoj in evropsko kohezijsko politiko;
Gregor Anderluh, direktor Kemijskega inštituta;
Peter Wostner, Urad za makroekonomske analize in razvoj;
Tina Seršen, državna sekretarka na Ministrstvu za infrastrukturo, pristojna za energetiko.
Oddaja je nastala s finančno pomočjo Evropske komisije v projektu Misija Mlada kohezija. Za vsebino je odgovorno uredništvo in ne odraža nujno stališč Unije.
4559 epizod
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
V času energetskega prehoda, draginje in pospešene digitalizacije se zdi, da je vedno premalo sredstev za dobre projekte, ki bi prispevali k razvojnemu preboju. Evropska unija je oblikovala različne sklade za financiranje naložb, še vedno pa so najbolj koristna in zaželena nepovratna kohezijska sredstva. Smo pred novim proračunskim obdobjem, v katerem bo Sloveniji do 2027 na voljo 3,26 milijarde evrov kohezijskega denarja. Namenjen bo za inovacije, zeleno preobrazbo, podporo trgu dela, zdravje in prestrukturiranje premogovnih regij. O pripravah na črpanje in učinku doslej porabljenih sredstev, pa tudi o načrtih za podporo znanosti, raziskavam, digitalizaciji in obnovljivim virom energije voditeljica Maja Derčar s sogovorniki v studiu.
Gostje:
Marko Koprivc, državni sekretar na Službi vlade za razvoj in evropsko kohezijsko politiko;
Gregor Anderluh, direktor Kemijskega inštituta;
Peter Wostner, Urad za makroekonomske analize in razvoj;
Tina Seršen, državna sekretarka na Ministrstvu za infrastrukturo, pristojna za energetiko.
Oddaja je nastala s finančno pomočjo Evropske komisije v projektu Misija Mlada kohezija. Za vsebino je odgovorno uredništvo in ne odraža nujno stališč Unije.
Po ruskem napadu na Ukrajino in drugih pretresih v mednarodni skupnosti na zunanjem ministrstvu pripravljajo novo zunanjepolitično strategijo. Slovenija se vidi v jedru evropske povezave, velik poudarek naj bi bil na vladavini prava in človekovih pravicah. Kateri so glavni zunanjepolitični izzivi? Kako kaže slovenski kandidaturi za članico Varnostnega sveta Združenih narodov? Kakšni so naši odnosi s sosednjimi državami? O teh in drugih vprašanjih, povezanih s slovensko zunanjo politiko, v Studiu ob 17.00 z voditeljem Blažem Ermencem.
Ustavno sodišče je začasno zadržalo izvajanje dela zakona o Radioteleviziji Slovenija. Gre za člene, ki se nanašajo na oblikovanje novega sveta zavoda in novega statuta ter na imenovanje novega predsednika in članov uprave. Postopki imenovanja novih članov sveta medtem tečejo naprej. Kaj odločitev pomeni za RTV Slovenija, katera so ključna pravna vprašanja, ki jih je pod drobnogled vzelo ustavno sodišče, kaj odločitev pomeni za aktualni Programski svet RTV in novi Svet, ki ga predvideva novela? O vsem tem voditeljica Lucija Dimnik Rikić in kolegi v posnetih izjavah in pogovorih v živo.
Na eni strani pustne in Valentinove norčije, na drugi pretresenost ob uničujočem potresu v Turčiji in trdovratni vojni v Ukrajini. Tak je bil iztekajoči se teden. V oddaji bomo spremljali razkrivanje krivcev in iskanje rešitev za krepitev varnosti, med drugim na varnostni konferenci v Münchnu. Doma so teden zaznamovala preigravanja pred začetkom trdih pogajanj o plačah v javnem sektorju in pričakovanja glede usklajevanja pokojnin. Oboje bo v velikim meri odvisno od uspešnosti gospodarstva, zato mu država obljublja izdatne spodbude. Kritični pregled tedna z Jolando Lebar.
Nedavni tragičen potres v Turčiji je tudi pri nas obudil razmišljanja o potresni varnosti stavb, v katerih živimo in delamo. Po ocenah strokovnjakov bi v Sloveniji protipotresno sanacijo potrebovalo približno 100 tisoč stavb. V pripravi je resolucija o krepitvi potresne varnosti. Katera vprašanja naslavlja in katerih ne? Zakaj objekti nimajo - po vzoru energetskih - tudi potresnih izkaznic? Zakaj v zakonu ni predvidena revizija projektne dokumentacije za graditev objektov? In nenazadnje, zakaj je zavedanje o potresnem tveganju med nami relativno nizko? O vem tem voditelj Peter Močnik s sogovorniki. Gostje: dr. Matjaž Dolšek, redni profesor na Fakulteti za gradbeništvo in geodezijo v Ljubljani; Robert Kus, vodja Oddelka za zaščito in reševanje Mestne občine Ljubljana; Tomaž Krištof, predsednik Zbornice za arhitekturo in prostor Slovenije; Saša Galonja, vodja Sektorja za sistem prostora in graditve na Ministrstvu za naravne vire in prostor.
Pogajanja o reformi plačnega sistema v javnem sektorju so dobila zeleno luč. Odprtih vprašanj je veliko. Katere pravice se bodo spremenile, kako bodo urejene plače, koliko bo vse to stalo? O izhodiščih za pogajanja, argumentih vpletenih strani in učinkih različnih rešitev voditeljica Katja Arhar in predstavniki pogajalcev in preučevalcev. Gostje: Sanja Ajanović Hovnik, ministrica za javno upravo; Jakob Počivavšek, vodja Pogajalske skupine sindikatov javnega sektorja; Branimir Štrukelj, predsednik Konfederacije sindikatov javnega sektorja; dr. Polona Domadenik Muren, redna profesorica na Ekonomski fakulteti Univerze v Ljubljani.
Število nezakonitih prihodov v Evropsko unijo se znova povečuje. Lani je v Evropo vstopilo 330 tisoč beguncev in migrantov brez ustreznih dokumentov. Kot kaže, se skladno s tem zaostruje tudi evropska politika do migracij. Voditelji Evropske unije so na nedavnem zasedanju v Bruslju znova odprli to vprašanje, jasnega in usklajenega odgovora pa tudi tokrat niso našli. Nekateri trdijo, da se Evropa v strahu pred spremembami zapira vase in postaja trdnjava, drugi v migracijah vidijo nevarnost za evropski red in kulturo. O iskanju pravega ravnotežja pri vprašanju, ki je lahko tudi odgovor na evropsko demografsko krizo, so razpravljali voditelj Matej Hrastar in sogovorniki: Gostje: Igor Mally, državni sekretar za evropske zadeve v Kabinetu predsednika vlade; dr. Marina Lukšič Hacin, Fakulteta za humanistiko Univerze v Novi Gorici in ZRC SAZU; dr. Faris Kočan, Fakulteta za družbene vede Univerze v Ljubljani; dr. Jernej Letnar Černič, Evropska pravna fakulteta Nove univerze.
Nordijski smučarji so v pričakovanju vrhunca letošnje sezone svetovnega prvenstva v dolini pod Poncami. Dolina je od danes zaprta za promet. Je prvenstvo na domačih tleh prednost ali breme? Kako so na izziv pripravljeni organizatorji in na Smučarski zvezi? Kaj vse prinaša 14 dnevni vrvež na robu Triglavskega narodnega parka? In nenazadnje, zakaj je prvenstvo v Planici tako pomembno, da so prestavili šolske počitnice, za vstopnico pa je potrebno plačati več kot smo vajeni odšteti za druge športne prireditve? O vsem tem voditelj Boštjan Reberšak s sogovorniki. Gostje: Uroš Zupan, direktor Smučarske zveze Slovenije; Gorazd Pogorelčnik, vodja panog smučarskih skokov in nordijske kombinacije; Jelko Gros, vodja nordijskega centra Planica.
Turčijo in Sirijo po katastrofalnem potresu v začetku tedna še vedno stresajo številni popotresni sunki, reševalci pa bijejo bitko s časom in mrazom. Preživele iščejo tudi slovenski reševalci, prihaja pa tudi slovenska materialna pomoč. Pomoč pričakuje tudi Ukrajina, a predvsem vojaško, ne materialno pomoč. Ji bodo evropske države dobavile tudi sodobna bojna letala? Komentiramo izkupiček evropskega vrha, pojasnjujemo predstavljena izhodišča za plačno reformo javnega sektorja ter analiziramo kulturno dogajanje ob nedavnem prazniku. Kritični pregled tedna ta petek z Urško Valjavec.
Evropski voditelji na dvodnevnem izrednem vrhu razpravljajo o odgovoru na ameriški načrt spodbujanja zelenih vlaganj in električne mobilnosti, ki iz subvencij in davčnih olajšav izloča evropska podjetja, razen če ta v ZDA odpirajo delovna mesta. Evropska komisija se je na pritisk članic, ki se bojijo, da izgubljajo svetovno konkurenčnost, odzvala z lastnim predlogom industrijskega načrta v okviru zelenega dogovora, v katerem skuša tlakovati pot za hitrejše in lažje investiranje v zeleni prehod tudi v Uniji. V kakšnem položaju sta gospodarstvi na obeh straneh Atlantika, kako lahko Evropa uspešno naslovi svoj zaostanek v produktivnosti, kaj potrebuje evropska avtomobilska industrija, kakšen načrt je pripravila Evropska komisija? O vsem tem voditeljica Maja Derčar z gosti: • Jerneja Jug Jerše, vodja predstavništva Evropske komisije v Sloveniji, • Iztok Seljak, direktor avtomobilske korporacije Hidria, • Črt Kostevc, redni profesor ekonomije na Ekonomski fakulteti v Ljubljani, • Matevž Frangež, državni sekretar na Ministrstvu za gospodarstvo, turizem in šport.
Predstavljajo se letošnji Prešernovi nagrajenci: multidisciplinarna umetnica Ema Kugler in slikar Herman Gvardjančič, ki bosta na večer pred kulturnim praznikom prejela nagradi za življenjsko delo, ter nagrajenci Prešernovega sklada: pisatelj in novinar Dušan Jelinčič, skladatelj Drago Ivanuša, pianist Aleksander Gadžijev, slikar Nikolaj Beer, filmski režiser in scenarist Matevž Luzar in Arhitekturni atelje Medprostor – predstavlja ga arhitekt Rok Žnidaršič.
Po tednu dni počitnic za učence z območja Jugovzhodne Slovenije sledijo še počitnice v drugem delu države. A počitniški čas ni prijetno obdobje za vse šolarje in starše. Nekateri so v tem času v še večjih duševnih, socialnih in finančnih stiskah kot sicer. Kaj počitnice pomenijo manj privilegiranim otrokom, kaj staršem s socialnega roba? Kako počitnice preživljajo otroci s posebnimi potrebami? Kako jim prihaja naproti sistem in kakšno vlogo imajo pri tem nevladne organizacije? O tem voditeljica Eva Lipovšek s sogovorniki. Gostje: Špela Isop, v. d. generalne direktorice Direktorata za družino na Ministrstvu za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti; Nenad Stojanović, namestnik v. d. direktorja Centra za socialno delo Ljubljana; Alojzij Adamič, pomočnik v. d. ravnateljice Centra za izobraževanje, rehabilitacijo in usposabljanje Vipava (CIRIUS Vipava); Breda Krašna, generalna sekretarka Zveze prijateljev mladine Slovenije.
Počitniški teden za polovico države je prinesel nove podrobnosti o načrtovanih reformah in nove posledice ukrajinske vojne. Komentiramo usmeritve koalicije za prenovo plačnega sistema v javnem sektorju z obljubami o vseh plačah nad minimalnimi življenjskimi stroški in načrte za več tisoč novih stanovanj na leto. Pojasnjujemo ozadje domače vohunske afere in posledice odločitve Zahoda o sodobni oborožitvi za Ukrajino. Ocenjujemo evropski odziv na ameriške subvencije za zeleno preobrazbo industrije ter analiziramo obisk predsednice države v Zagrebu in evropske. Kritični pregled tedna ta petek z Jernejko Drolec.
Pripravljajo se spremembe pokojninske zakonodaje. Na ministrstvu za delo napovedujejo, da bodo opravili široko družbeno razpravo o tem, kakšen pokojninski sistem si Slovenija želi in si ga lahko privošči prihodnjih 30 let. V ospredju so tri ključne vsebine: novi upokojitveni pogoji, višina pokojnine in vzdržnost pokojninskega sistema. O tem voditeljica Urška Valjavec s sogovorniki. Gostje: Igor Feketija z Ekonomske fakultete, skorajšnji državni sekretar na Ministrstvu za delo, družino, socialne zadeve in enake možnosti; Marijan Papež, generalni direktor Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje; Žiga Vižintin, svetovalec uprave v Pokojninski družbi A; Karel Lipnik finančni komentator časnika Delo.
Skoraj leto dni je že od začetka vojne v Ukrajini. Še vedno ni resne pobude za iskanje miru. Nasprotno, vojskujoči se strani krepita svoje sile in se pripravljata na morebitno spomladansko ofenzivo. Ukrajina pričakuje dobavo sodobnega orožja z Zahoda - tankov in celo letal, ob pomoči katerih bi si povrnila izgubljena ozemlja. Kako naj pri tem ravnajo članice Evropske unije in zveze Nato? Naj bo na prvem mestu oboroževanje Ukrajine ali iskanje miru? Je to sploh izbira? O tem voditelj Marjan Vešligaj s sogovorniki.
Slovenija je po deležu električne energije, proizvedene iz sonca in vetra, na repu članic Evropske unije. Vlada namerava projekte pospešiti z novim zakonom o umeščanju naprav za obnovljive vire energije. Sončne elektrarne bodo po novem lahko stale na nekaterih vodnih in kmetijskih zemljiščih ter ob avtocestah. Na večje strehe novih objektov in parkirišča pa jih bodo celo morali namestiti. O tem, ali za umeščanje sončnih in vetrnih elektrarn res potrebujemo poseben zakon, kako konkretno bodo pospešili postopke, ali so za te naprave predvidene ustrezne lokacije, kakšna bo vloga javnosti in kako bomo premoščali druge ovire na poti do večjega deleža obnovljivih virov, voditeljica Erna Strniša s sogovorniki. Gostje: Hinko Šolinc, generalni direktor Direktorata za energijo, Ministrstvo za okolje, podnebje in energijo; dr. Andreja Urbančič, Center za energetsko učinkovitost, Institut "Jožef Stefan"; dr. Mojca Golobič, redna profesorica na Oddelku za krajinsko arhitekturo Biotehniške fakultete v Ljubljani.
Na področjih, ki segajo od umetne inteligence do biotehnologije, se lahko Slovenija pohvali z vrhunskimi strokovnjaki in odličnimi znanstvenimi dosežki. A to so tudi področja, ki se danes srečujejo z vse bolj perečim pomanjkanjem mladih znanstvenikov, ki naj bi čez nekaj let prevzeli štafetno palico.
Ta teden smo dobili najobsežnejšo vlado Slovenije od leta 1993 naprej. Ta ambiciozno napoveduje obsežne reforme, ki pa ostajajo še neoprijemljive. Pred obljubljeno plačno reformo so se kot snežna kepa valile zahteve po popravkih plač v javnem sektorju, vrstili so se odzivi na obrise prenove zdravstva. Komentiramo napovedi nove zunanjepolitične strategije in med drugim pojasnjujemo, kaj je mišljeno z oznako feministična zunanja politika. Govor bo tudi o tem, kako prelomna je odločitev o napotitvi sodobnih nemških in ameriških tankov na ukrajinska bojišča. Kritični pregled tedna ta petek z Zdenko Bakalar.
V Sloveniji je v osnovni šoli četrtina učencev prepoznanih za nadarjene. Po definiciji so to učenci s posebnimi učnimi potrebami, a delo mentorjev in učiteljev z njimi še vedno ni ovrednoteno. Nevladne organizacije, ki najboljše učence pripravljajo na tekmovanja na najvišji mednarodni ravni, niso prepoznane za enakovrednega partnerja pri delu z nadarjenimi. Poleg tega se v družbi še vedno pojavljajo tudi stereotipna prepričanja, da so to piflarji, grebatorji, elita, ne pa bodoči nosilci družbenega razvoja in napredka. O pomenu dela z nadarjenimi in številnimi izzivi na tem področju v reprizi oktobrskega pogovora Špele Šebenik z odločevalci in šolniki. Gostje: dr. Mojca Jurišević, redna profesorica na ljubljanski Pedagoški fakulteti in predstojnica Centra za raziskovanje in spodbujanje nadarjenosti, dr. Fani Nolimal, področna podsekretarka za področje osnovne šole na Zavodu RS za šolstvo, Jožef Školč, glavni tajnik Zveze za tehnično kulturo Slovenije, Marjeta Vene, koordinatorka za delo z nadarjenimi učenci v svetovalni službi OŠ Orehek Kranj.
Geotermalne zmogljivosti Slovenije so velike, a to vrsto energije le malo izkoriščamo. Zdaj predstavlja manj kot odstotek celotne primarne energije, zaradi energetske krize in razogljičenja družbe pa je vroča voda iz zemlje spet bolj zanimiva. Zlasti uporabniki v Pomurju že več let opozarjajo na birokratske in zakonodajne ovire. Čeprav na leto prihranijo za 17 tisoč ton izpustov ogljikovega dioksida, jih država omejuje s koncesijami in drugimi zahtevami. V Lendavi s to energijo že nekaj let zagotavljajo daljinsko ogrevanje, letos pa naj bi zagnali še pilotno geotermično elektrarno. Več o koristih in izzivih geotermalne energije v terenski oddaji iz Ljutomera voditeljica Lidija Kosi s sogovorniki. Gostje: Gostje: Robert Grah, direktor Pomurske gospodarske zbornice; Metod Grah, direktor Term Vivat in član Odbora za geotermijo pri PGZ; Štefan Žohar, predstavnik Lokalne energetske agencije za Pomurje (LEA). Oddaja je nastala s finančno pomočjo Evropske komisije v projektu Misija Mlada kohezija. Za vsebino je odgovorno uredništvo in ne odraža nujno stališč Unije.
Dva odstotka BDP-ja za vojsko do leta 2030, sočasno razvijanje bataljonske bojne skupine in izvidniškega bataljona, protizračna obramba srednjega in kratkega dosega ter dodatni nakupi helikopterjev. To je le del ambicioznega načrta, ki so ga pripravili na obrambnem ministrstvu. Poznavalci ob tem opozarjajo, da bosta pri teh načrtih potrebna prilagodljivost in upoštevanje različnih scenarijev, sicer se bodo, zaradi nenehnega spreminjanja varnostnih razmer v svetu, skoraj zagotovo porušili. O tem, kaj prinaša Resolucija o opremljanju Slovenske vojske do leta 2040 in ali ima tudi potrebno politično podporo za sprejetje v Državnem zboru, voditelj Robert Škrjanc s sogovorniki. Gostje: Rolando Žel, generalni direktor Direktorata za obrambno politiko na Ministrstvu za obrambo; Robert Glavaš, načelnik generalštaba Slovenske vojske; dr. Jelena Juvan s Katedre za obramboslovje na Fakulteti za družbene vede; dr. Martin Premk, predsednik Odbora za obrambo Državnega zbora.
Neveljaven email naslov