Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Vlada je po poletnih počitnicah zagrizla v romsko problematiko – razmere so se namreč čez poletje na jugovzhodu države hudo zaostrile. Kaj bodo storili pristojni, od organov pregona do socialne službe in šole? S svežnjem sprememb na davčnem področju ni zadovoljen nihče; konfliktoma na Bližnjem vzhodu ter med Ukrajino in Rusijo ni videti konca. Nemčija se spoprijema z napadi z noži v zadnjih dneh, kar krepi nacizem in druge skrajne ideologije v družbi, za katere smo še pred časom mislili, da jih je Evropa po drugi svetovni vojni presegla. V Franciji so se začele paraolimpijske igre. Te in še druge dogodke v tem tednu bomo komentirali v oddaji Tedenski aktualni mozaik.
4559 epizod
Vsakodnevna pogovorna radijska oddaja o aktualnih temah je zasnovana po načelu okrogle mize in edina tovrstna v slovenskem radiofonskem prostoru.
Vlada je po poletnih počitnicah zagrizla v romsko problematiko – razmere so se namreč čez poletje na jugovzhodu države hudo zaostrile. Kaj bodo storili pristojni, od organov pregona do socialne službe in šole? S svežnjem sprememb na davčnem področju ni zadovoljen nihče; konfliktoma na Bližnjem vzhodu ter med Ukrajino in Rusijo ni videti konca. Nemčija se spoprijema z napadi z noži v zadnjih dneh, kar krepi nacizem in druge skrajne ideologije v družbi, za katere smo še pred časom mislili, da jih je Evropa po drugi svetovni vojni presegla. V Franciji so se začele paraolimpijske igre. Te in še druge dogodke v tem tednu bomo komentirali v oddaji Tedenski aktualni mozaik.
Skrajno palestinsko gibanje Hamas je v soboto sprožilo nepričakovan napad na Izrael in na več mestih vdrlo v judovsko državo; začela se je nova vojna na Bližnjem vzhodu. Kako je lahko zatajil obsežni izraelski varnostno-obveščevalni aparat? Lahko vojna zajame širšo regijo? Kaj ta konflikt pomeni za razmerja sil na Bližnjem vzhodu in za celotno mednarodno skupnost? Več o teh in drugih vprašanjih v Studiu ob 17-ih. Avtor oddaje je Blaž Ermenc.
Slovenski radijski trg je od danes uradno bogatejši za projekt Radioplayer, s katerim se lotevamo vse večjega izziva izpodrivanja radijskega medija iz novejših avtomobilov. To pa je le ena od novodobnih težav radijskih postaj. Mladih poslušalcev je vse manj, umetna inteligenca je grožnja in hkrati izziv, poplava informacij na družbenih omrežjih je za številne poslušalke in poslušalce povsem zadosten vir informacij. Kako se spopasti s temi izzivi, kako jih dojema javni radio in kako komercialne radijske postaje, o tem v današnjem Studiu ob 17.00 živo ob robu Avdiofestivala v ljubljanski Cukrarni. Gostje: Mirko Štular, v. d. direktorja Radia Slovenija Andrej Vodušek, programski direktor Infonet media Peter Čakš, medijski strokovnjak, Inštitut za medijske komunikacije
Kakšne bodo posledice vladnega kadrovskega cunamija v tem tednu? Kaj bodo prvi koraki nove ministrice za zdravje? Se bodo rošade v ministrskih vrstah še nadaljevale in kaj bo z ministrico za javno upravo? Bodo pristojni pomirili vse večjo stisko krajanov, ki čakajo na pomembne odločitve glede sanacije? V kritičnem pregledu tega tedna tudi o reševanju slišanih opozorilih na zasedanju Evropskega sveta, migracijah in Nobelovih nagrajencih.
Eden od ključnih izzivov stare celine je upravljanje migracij. Ob povečanem številu nezakonitih prihodov v posamične članice Evropske unije uvajajo nove ukrepe nadzora na notranjih schengenskih mejah. Italija, od koder so spet poročali o kriznih razmerah na otoku Lampedusa, je med drugim sprejela ukrep, ki bo oblastem olajšal izganjanje migrantov. Sredozemsko morje je letos prečkalo več kot 180 tisoč prebežnikov, za več kot 2 tisoč 700 - tudi otrok - je bila ta pot usodna. Migracije so ena od osrednjih tem razprav evropskih voditeljev, ki v družbi kolegov iz Evropske politične skupnosti zasedajo v Granadi. O tem in drugih evropskih izzivih s Špelo Novak, ki je v Studio ob 17:00 povabila: • Jureta Požgana s Fakultete za družbene vede Univerze v Ljubljani • Andrejo Pegan s Fakulteta za management Univerze na Primorskem • Majo Ladić z Mirovnega inštituta Prisluhnili boste lahko pogovoru s poročevalcem Igorjem Juričem in pravnico Vasilko Sancin. Vsebina je del projekta I know EU/ Tu EU 2024, ki ga sofinancira Evropska unija.
Po državi se je po ujmi sprožilo okoli 10 tisoč zemeljskih plazov, daleč največ doslej. Jeseni, ko se bo zemlja še bolj napojila, lahko pričakujemo še dodatne plazove. Večina sicer ni ogrožajočih, ponekod kot denimo v Strugah pa je naselje ogroženo in krajani še vedno čakajo odgovor, kako bo z njihovimi domovanji. Ali naj se lotijo sanacije ali bo potrebna nadomestna gradnja? Kdaj bo znana odločitev in kdo bo poravnal izjemno visoke sanacijske stroške, ki lahko celo presegajo stroške preselitve? Kako se lotiti sanacije plazov po državi, da bo ta pretehtana, dolgoročno vzdržna, da bomo upoštevali stroko in prostorsko načrtovanje prilagodili naravi? O vsem tem v Studiu ob 17.00 z voditeljico Alenko Terlep in gosti: Ervin Vivoda - vodja Sektorja za zmanjševanje posledic naravnih nesreč na Ministrstvu za naravne vire in prostor Miloš Bavec- Direktor Geološkega zavoda Slovenije in član vladnega sveta za vode Klavdij Strmčnik- župan občine Luče
Pet let zapored imamo krizne proračune, po covidu in energetski krizi zdaj še protipoplavni proračun. Vlada pomoč in ukrepe zagotavlja z zadolževanjem. Smo finančno že izčrpani? Zakaj najprej dodatno obdavčenje, preden vlada postrga pri sebi? Kako se bodo zagotavljala sredstva in kako pregledna bo poraba sklada za obnovo? O proračunskih razpotjih z voditeljico Zdenko Bakalar in gosti: Sašo Jazbec, državna sekretarka na ministrstvu za finance, Bojanom Ivancem, gospodarskim analitikom iz GZS, in Jakobom Počivalškom, predsednikom sindikata Pergam.
Domnevno ne transparentno deljenje denarja ministrice za javno upravo; dejstvo, da še vedno nimamo novega ministra za zdravje, reforme pa so povsem potisnjene v ozadje; obnova države po poplavah, ki nekako ne sledi objavam – to je samo nekaj tem, ki opisujejo aktualno dogajanje v slovenski politiki. Kam nas lahko vodi pot naprej, kaj vse je šlo narobe in ali je še sploh kaj možnosti, da se zadeve v preostalih dobrih dveh letih mandata postavijo na približno pravo mesto. O tem s poznavalci slovenske politike v Studiu ob sedemnajstih na Prvem programu.
Vlada ni uspela slediti napovedim in ohraniti predvidenega obsega proračuna za prihodnje leto. V parlament pošilja predlog za zvišanje porabe, v Bruselj pa prošnjo za odobritev presežnega primanjkljaja zaradi orjaških stroškov sanacije po naravni katastrofi. Najbolj prizadetim družinam je med obiskom na Koroškem obljubila individualno obravnavo, občinam pa dodatno gradbeno mehanizacijo. Krepi se tudi zaskrbljenost zaradi vse večjega števila migrantov in beguncev, ki prihajajo na naše meje, ob brezplodnem iskanju skupne rešitve v Evropski uniji. Pojasnjujemo ozadje nedavnega nasilja na Kosovu in poskuse regulirati okoljsko odgovornost multinacionalk. Kritični pregled tedna ta petek z Alenko Terlep.
V Sloveniji imamo en večji obrat, ki za gorivo pri proizvodnji cementa uporablja tudi odpadke, in enega, ki proizvaja toploto in električno energijo le iz odpadkov. Za sežig in sosežig trenutno veljajo različni standardi, predlagatelji sprememb Zakona o varstvu okolja pa menijo, da bi jih morali izenačiti. O razlogih za in proti, pa tudi o tem, ali bi spričo kopičenja odpadkov potrebovali še več sežigalnic, kakšni so načrti države v zvezi s tem in kakšni so zdravstveni pomisleki, voditeljica Erna Strniša s sogovorniki. Gostje: Uroš Vajgl, državni sekretar na Ministrstvu za okolje, podnebje in energijo; Miha Stegel, župan občine Kanal ob Soči; dr. Miran Brvar, vodja Centra za klinično toksikologijo in farmakologijo v UKC Ljubljana; Antonija Božič Cerar, direktorica Službe za okolje, podnebje in energijo na Gospodarski zbornici Slovenije.
V Studiu ob 17.00 se bomo pogovarjali s predsednico države Natašo Pirc Musar. Govorili bomo o negotovih razmerah v svetu in nemoči Organizacije združenih narodov zaradi vojne v Ukrajini, tik preden bo Slovenija zasedla mesto nestalne članice Varnostnega sveta v Svetovni organizaciji. Pred volitvami je Nataša Pirc Musar napovedala, da ne bo tiho, ko se bodo v družbi dogajale nepravilnosti. Zato bomo od nje terjali stališča do perečih vprašanj, s katerimi se sooča vlada; od zastoja pri reševanju težav v zdravstvu, do migracijskih pritiskov na Evropsko unijo ter posledično našo državo. Pogovarjali se bomo tudi o izvorih različnih oblik nasilja v družbi ter seveda o posledicah katastrofalnih poplav, ki bodo še dolgo krojile stisko prizadetih ljudi ter veliko finančno in izvedbeno breme za državo. S predsednico se bo pogovarjal Aleš Kocjan.
V Rimskokatoliški cerkvi že približno dve leti poteka široko posvetovanje o potrebni cerkveni in družbeni preobrazbi, imenovano sinoda. Pred oktobrskim prvim zasedanjem škofovske sinode v Vatikanu se bodo klerikom na razpravi o prihodnosti Cerkve prvič pridružili tudi laiki. Katoliško cerkev na Slovenskem bo v Vatikanu zastopal celjski škof Maksimilijan Matjaž. Z njim in drugimi predstavniki Katoliške cerkve se bomo pogovarjali o tem, kakšno Cerkev si želijo duhovniki in verniki, ali je sinoda dosegla svoj namen, kje je Katoliška cerkev na Slovenskem v primerjavi z drugimi krajevnimi cerkvami. O vsem tem voditeljica Nataša Lang z gosti.
Potrošnja se krči, naročila so manjša, poraba elektrike nižja, projekti se zamikajo – gre za nedvoumne znake, da se gospodarstvo ohlaja. Bomo šli po poti Nemčije in konec leta pristali v recesiji ali nas čaka nespodbudno okolje zanemarljive rasti BDP na eni strani in razmeroma visoke inflacije na drugi? Na kakšen način bi se temu neugodnemu scenariju še lahko izognili, če sploh? In kako se poslabšanja razmer v gospodarstvu loteva aktualna politika? O tem voditeljica Urška Jereb s sogovorniki. Gostje: dr. Arjana Brezigar Masten, direktorica Analitsko-raziskovalnega centra Banke Slovenije; Marina Lindič, predsednica Združenja nabavnikov Slovenije; dr. Marko Jaklič, profesor na Ekonomski fakulteti Univerze v Ljubljani; Maja Derčar, dopisnica RTV Slovenija iz Berlina.
Predhodna ocena škode po avgustovski vodni ujmi presega milijardo evrov, vlada je sprejela programe odprave škode, zagotovila prek 220 milijonov in občinam denar obljubila v nekaj tednih. V ospredju pozornosti je bilo spet zdravstvo – od težav v otroški srčni kirurgiji do preoblikovanja Vzajemne. Doma so se politiki prerekali o vlogi nevladnih organizacij pri razkrivanju mučenja živali, na zasedanju voditeljev članic Združenih narodov pa so se prerivali na čelo ekipe za naše članstvo v Varnostnem svetu. V oddaji komentiramo tudi predlog francosko-nemških strokovnjakov za Evropo več hitrosti in pojasnjujemo ozadje spopada za Gorski Karabah. Kritični pregled tedna tokrat z Jolando Lebar.
V tem letu je slovenska policija obravnavala že več kot 40 tisoč nedovoljenih prehodov meje. Namestitvene zmogljivosti v azilnem domu pokajo po šivih. Migranti in begunci spijo v zabojnikih, na prostem in v šotorih. Zaradi velikega števila tujcev so zaskrbljeni tudi domačini, ki živijo ob meji s Hrvaško. Zakaj se število nezakonitih prehodov meje povečuje? Kako Slovenija obvladuje razmere v zvezi z migracijami? Kakšne so razmere v azilnem domu? Ali je naša država pripravljena na prihod večjega števila prebežnikov? O tem v Studiu ob 17.00 z Lucijo Dimnik Rikić in dopisniki. Razmere doma sta preverjali dopisnici Suzana Vahtarič in Nina Brus, politične zaplete, ukrepe in dogajanje na Hrvaškem, v Italij in Evropski uniji pa povzemajo Tanja Borčič Bernard, Janko Petrovec in Mojca Širok. Gosta v studiu pa bosta: Matej Torkar, generalni direktor Direktorata za migracije na Ministrstvu za notranje zadeve; Urša Regvar, vodja področja azila in migracij pri Pravnem centru za varstvo človekovih pravic in okolja.
Prebivalci območij, najbolj prizadetih v vodni ujmi, še vedno čakajo na odločitev, ali se bodo lahko vrnili v svoje domove in naj jih torej obnovijo, ali se bodo morali preseliti. Mudi se, saj je zima pred vrati. Izbrati bo treba izvajalce graditve novih cest, kjer je stare odnesla voda. Odločiti se bo treba, ali določiti enotne cene, da ne bo okoriščanja s stisko drugih. Odprto ostaja, kdaj bodo na terenu zaživele področne tehnične pisarne za pomoč ljudem in občinam. O dilemah in izzivih obnove v Studiu ob 17.00 z Alenko Terlep.
Cestni zastoji so tudi pri nas iz leta v leto večji, javni potniški promet pa zaostaja za potrebami sodobne mobilnosti. Predvsem v mestih se hoji in kolesarjenju na poti v službo in po vsakodnevnih opravkih pridružujejo udi druga sredstva mikromobilnosti, kot so električni skiro, električna kolesa, tudi rolke. A to odpira tudi vrsto dilem – kako varna so ta vozila, ki so lahko precej hitra? Bi morali uzakoniti zaščitno opremo in izpit? Pa tudi, ali sploh zmanjšujejo cestne zastoje? O tem ob evropskem tednu mobilnosti voditelj Rene Markič s sogovorniki. Gostje: Simona Felser, v.d. direktorice Javne agencije za varnost prometa; Erik Logar, vodja področja varna mobilnost pri Strokovni službi Avto-moto zveze Slovenije; Marjeta Benčina, strokovna sodelavka okoljske organizacije Focus - društvo za sonaraven razvoj.
Na območjih, ki jih je prizadela avgustovska vodna ujma, so hudo prizadeta tudi številna podjetja. Zaradi uničene ali poškodovane opreme, prostorov, zalog in surovin delo marsikje stoji ali je močno okrnjeno. Bodo ta podjetja zato izgubila tekmo z mednarodno konkurenco; bodo uspela zadržati usposobljene zaposlene ter kolikšno podporo lahko pričakujejo od države, občin in gospodarskih združenj? O tem voditeljica Simeona Rogelj z našimi dopisniki po Sloveniji in sogovornicama v studiu. Gostji: Katja Pokeržnik, Gospodarska zbornica Slovenije; Alenka Marovt, Ministrstvo za gospodarstvo, turizem in šport.
Iztekajočemu se tednu planeti niso bili naklonjeni. S tesnobo smo spremljali grozljive posnetke pustošenja povodni in potresa na južnem robu Sredozemlja, žalovali smo za mojstrom satire iz naše hiše, brez pravih odgovorov smo ostali ob spolnih zlorabah med taborniki, le nekaj dni po nasilju v domu za ostarele. Kje so torej plemenite vrednote, ki ji je tudi tokrat omenjala predsednica komisije Ursula von der Leyen letnem govoru o stanju v Uniji, zadnjem pred evropskimi volitvami? Tudi tam sta bila v ospredju geopolitika in biznis, a brez prepričljivih rešitev tako za ohlajanje gospodarstva kot migracije, kar sta – poleg zdravstva - ključna izziva tudi v Sloveniji. o vsem tem v kritičnem pregledu tedna z Gabrijelo Milošič.
Malo je institucij pri nas, ki bi tako celovito in poglobljeno predstavljale in podajale kulturo in literaturo, resno glasbo, jazz in šanson, radijske igre, humanistične razmisleke in znanstvene dosežke, kot to počne program Ars. Tretji program Radia Slovenija, program Ars, je v šestih desetletij delovanja postal nepogrešljiva kulturno-umetniška institucija. Ob vrhuncu praznovanj se sprašujemo, kakšna je vloga programa Ars v zdajšnjem medijskem prostoru, med ponudniki kulturnih vsebin in pri utrjevanju narodne samobitnosti? Zakaj je treba krepiti njegovo poslanstvo kljub številnim sodobnim digitalnim kanalom in ponudnikom vsebin? O tem v Studiu ob 17.00 z Natašo Lang. Gostje: Ingrid Kovač Brus, odgovorna urednica 3. programa Radia Slovenija – programa ARS; Vinko Möderndorfer, pisatelj, pesnik, esejist, radijski, filmski in televizijski režiser; Milko Lazar skladatelj in multiinstrumentalist; Peter Frank, urednik novih medijev in socialnih omrežij na Arsu; Aleksander Čobec, novinar in urednik oddaje Jezikovni pogovori. Tina Lengar Verovnik iz Fakultete za družbene vede Univerze v Ljubljani.
Sredina septembra je čas za tradicionalni letni govor o stanju Evropske unije. Predsednica evropske komisije Ursula von der Leyen bo v njem ocenila razmere in predstavila svoje načrte za zadnje leto svojega mandata. Z zanimanjem pričakujemo sporočila glede podnebnih in energetskih ukrepov, gospodarskega ohlajanja, Ukrajine, geopolitične vloge Evrope v svetu in drugih izzivov. Njen govor, ozadje in odzive bomo komentirali v terenski oddaji iz sedeža parlamenta v Strasbourgu. Voditelj Luka Robida bo v studiu v Franciji gostil evropske poslance iz Slovenije, v ljubljanskem studiu pa bosta prva dama Evropske komisije v Sloveniji in profesor mednarodnih odnosov. Gostje: dr. Jerneja Jug Jerše, vodja Predstavništva Evropske komisije v Sloveniji; Romana Tomc, evropska poslanka, SD/EPP; dr. Klemen Grošelj, evropski poslanec, GS/Renew; Matjaž Nemec, evropski poslanec, SD/S&D; dr. Marko Lovec, profesor mednarodnih odnosov na Fakulteti za družbene vede Univerze v Ljubljani.
Neveljaven email naslov