Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Predstavljamo tudi monografijo Od Okre do Albijske gore
Večletni projekt VZHOD—ZAHOD Meja skozi film in zgodovino 1945—1954, ki ga koordinira goriški Kinoatelje v sodelovanju s Slovensko kinoteko in številnimi partnerji iz Slovenije in Italije pa tudi širšega prostora, bo v maju ponudil filmsko retrospektivo in simpozij, ki v fokus postavlja mejo med Italijo in Jugoslavijo v obdobju med leti 1945 in 1954. Projekt, ki je del programa bodoče Evropske prestolnice kulture Nove Gorice, bo prek filmov, pa tudi simpozija, na katerem bodo sodelovali zgodovinarji, sociologi in filmski publicisti, spregovoril o zgodovinskih razmerah obdobja: med drugim o svobodnem tržaškem ozemlju, osimskih sporazumih, zavezniškem nadzoru svobodnega tržaškega ozemlja ter o londonskem memorandumu. Predstavljamo tudi monografijo Od Okre do Albijske gore, ki predstavlja zgodovinski razvoj ozemlja sedanje Notranjske med Nanosom in sedlom Razdrto, antično Okro, ter Albionom, mogočnim Snežnikom.
3649 epizod
Predstave, razstave, koncerti, knjige, festivali in druge teme kulture in umetnosti imajo svoje mesto v Svetu kulture, edini dnevni informativni oddaji Radia Slovenija o kulturi. V zgoščeni obliki predstavljamo novosti – spremljamo predvsem kulturno dogajanje pri nas, občasno pa tudi v tujini.
Predstavljamo tudi monografijo Od Okre do Albijske gore
Večletni projekt VZHOD—ZAHOD Meja skozi film in zgodovino 1945—1954, ki ga koordinira goriški Kinoatelje v sodelovanju s Slovensko kinoteko in številnimi partnerji iz Slovenije in Italije pa tudi širšega prostora, bo v maju ponudil filmsko retrospektivo in simpozij, ki v fokus postavlja mejo med Italijo in Jugoslavijo v obdobju med leti 1945 in 1954. Projekt, ki je del programa bodoče Evropske prestolnice kulture Nove Gorice, bo prek filmov, pa tudi simpozija, na katerem bodo sodelovali zgodovinarji, sociologi in filmski publicisti, spregovoril o zgodovinskih razmerah obdobja: med drugim o svobodnem tržaškem ozemlju, osimskih sporazumih, zavezniškem nadzoru svobodnega tržaškega ozemlja ter o londonskem memorandumu. Predstavljamo tudi monografijo Od Okre do Albijske gore, ki predstavlja zgodovinski razvoj ozemlja sedanje Notranjske med Nanosom in sedlom Razdrto, antično Okro, ter Albionom, mogočnim Snežnikom.
Dan po predsedniških volitvah predstavljamo satirično pesniško zbirko Jane Kolarič Vsi predsednikovi sonetje. Poročamo tudi iz 52. gledališkega festivala Borštnikovo srečanje v Mariboru, ozrli pa se bomo še v tujino: v Rimu so odprli razstavo slavnega impresionista, Clauda Moneta.
V današnji oddaji napovedujemo odprtje 52. gledališkega festivala Borštnikovo srečanje v Mariboru in razstavo o Harry-ju Potterju v Londonu. Pestro je tudi glasbeno dogajanje: v Mariboru bo jutri koncert v okviru raziskovalnega projekta Carmine Slovenice z naslovom Zveneče skulpture, ki vključuje tudi razstavo. V Ljubljani bo v nedeljo nastopil zbor Slovenske filharmonije, zaključuje pa se tudi festival zvočnih umetnosti EarZoom.
V današnji oddaji predstavljamo antologijo pisateljice Polonce Kovač, pomembne slovenske pisateljice za otroke, med njenimi bolj znanimi je denimo Pet kužkov išče pravega. Delo z naslovom Kaj se komu sanja je v počastitev jubileja pisateljice izšla pri založbi Mladinska knjiga. Poročamo tudi o glasbenih dogodkih: v Ljubljani se še do jutri odvija violončelistični festival Cellofest, v Viteški dvorani v Križankah pa bo prvi koncert letošnjega koncertnega cikla Mladi virtuozi.
V današnji oddaji predstavljamo antologijo pisateljice Polonce Kovač, pomembne slovenske pisateljice za otroke, med njenimi bolj znanimi je denimo Pet kužkov išče pravega. Delo z naslovom Kaj se komu sanja je v počastitev jubileja pisateljice izšla pri založbi Mladinska knjiga. Poročamo tudi o glasbenih dogodkih: v Ljubljani se še do jutri odvija violončelistični festival Cellofest, v Viteški dvorani v Križankah pa bo prvi koncert letošnjega koncertnega cikla Mladi virtuozi.
Trije slovenski umetniki so leta 2007 uradno spremenili svoje ime v ime, ki ga ima predsednik stranke SDS, tedaj tudi premier, Janez Janša. S tem so sprožili številne premisleke, ki so posledica spremembe imena – od biopolitičnih, zgodovinskih, psiholoških, pravnih, ekonomskih, lingvističnih, filozofskih in družbenih implikacij. Razstavo Janez Janša® nocoj odpirajo v Muzeju sodobne umetnosti Metelkova, kurira jo Domenico Quaranta. V današnji oddaji pozornost namenjamo tudi prejemniku ene najuglednejših literarnih nagrad na svetu – nagrade man booker, nominirancem za Jenkovo nagrado, razstavi Matjaža Počivavška v Zagrebu ter koncertu Nine Prešiček in Matsa Lidströma v okviru festivala Cellofest.
8. novembra se začenja Ljubljanski mednarodni filmski festival, Liffe. V oddaji bomo napovedali program 28. Liffa, ki so ga predstavili organizatorji na današnji novinarski konferenci. Predstavljamo tudi nove knjižne izdaje Mladinske knjige in Cankarjeve založbe. Vabljeni k poslušanju!
Danes bomo govorili o knjižnih novostih, ki jih je izdala Mladinska knjiga za otroke in mladino. Podali se bomo v Galerijo Božidar Jakac v Kostanjevici na Krki, kjer je pod naslovom Narava v nebo, človek vase razstavljen izbor krajinskega in figuralnega slikarstva iz Koroškega muzeja moderne umetnosti v Celovcu. Pot bomo nadaljevali na Kitajskem, kjer so največji muzeji začeli omejevati obiske in čas, ki ga obiskovalci lahko prebijejo v njih.
Drugič zapored bo osemdnevni Cellofest Ljubljana gostil tuje in domače mojstre violončela, ki se bodo občinstvu predstavili na številnih koncertih. Ob Cellofestu v oddaji predstavljamo knjigo Andrijana Laha Slovenski književniki in književnice v komunističnih zaporih ter razstavo Plečnik in voda: vodnjaki v mestu. Napovedujemo pa tudi neposredni prenos tekmovanja Naj narodi pojo in premiero glasbene instalacije Idealna ob zaključku festivala Mesto žensk, v kateri avtorice premišljajo institucijo materinstva.
Tokrat o razstavi Liminalni agenti v ljubljanski galeriji ŠKUC, ki s pomočjo umetniških in znanstvenih pristopov raziskuje možnosti vzpostavljanja odnosa z nečloveškim – rastlinskim, živalskim ali tehnološkim – na način, da ta ne bi temeljil na privilegiju človeškega. V nadaljevanju pa o frankfurtskem knjižnem sejmu, knjigi lutkarja Edija Marajona in drugem koncertu Kromatike – Finske harmonije. Vit foto: arhiv umetnikov
Na novogoriški oder prihaja komedija, ki slika slabosti človeka, kakršnega poznajo vsi časi človeštva, medtem, ko se je v Frankfurtu odprlo knjižno sejmišče, kjer literarnih likov z dobrimi in slabimi platmi tudi ne manjka.
Teme tokratne oddaje so: festival stripa Tinta, novosti založbe Beletrina, med katerimi je tudi z nagrado man booker nagrajeni roman Richarda Flanagana, mednarodni bienale umetnosti v Firencah in nova plošča Zlatka Kaučiča. Napovedujemo tudi prvi koncert 17. cikla Sozvočje svetov in premiero Cvitkovičevega filma Družinica. Na fotografiji je detajl iz stripa Kate Evans.
Ljubljanski likovni umetniki dokumentirajo 35 let njihovega društvenega delovanja, v Zagrebu pa je čas za Strast ustvarjanja, predstavnike modernizma na razstavi, na kateri je najbolj izpostavljen oče kubizma Georges Braque.
Mednarodni festival sodobnih umetnosti Mesto žensk se je v Ljubljani prvič odvil leta 1995. Organizatorke in sodelavke z njim vsako leto ustvarjajo prostor, v katerem je pozornost posvečena predvsem umetnicam, teoretičarkam in aktivistkam, ki sicer v javnem prostoru pogosto ostajajo ob robu. Festival je še posebno znan po tem, da se nastopajoče ne omejujejo na en umetnostni žanr, zvrst ali področje delovanja, temveč puščajo prostor za eksperimentiranje in prestopanje tradicionalnih meja. Letos bo povezovalni slogan festivala nacija_natura_norma, predstavljena dela pa bodo kritično pretresala norme in zamisli, ki jih konservativne in nacionalistične ideologije znova predstavljajo kot nekaj naravnega. Na odprtju v galeriji Kresija bo na ogled razstava španske avtorice Laie Abril z naslovom O splavu. V slovenska gledališča sicer prihajajo nove premiere. Ogledali si bomo lahko dramo Tri ženske Vinka Möderndorferja, igro Zid, jezero Dušana Jovanovića, detektivsko dramo Vrh ledene gore in druge. Foto: Mesto žensk
Danes ob 13-ih je švedska akademija razkrila, da je letošnji dobitnik najprestižnejše nagrade za književnost na svetu britanski pisatelj Kazuo Ishiguro. Lani so svetovno javnost presenetili s tem, da so za Nobelovega nagrajenca za književnost razglasili kantavtorja Boba Dylana, zato so številnipričakovali, da bo letošnja izbira nekoliko bolj konvencionalna; za favorite so veljali kenijski pisatelj Ngugi va Thiong’o, japonski pisatelj Haruki Murakami, kanadska pisateljica Margaret Atwood in izraelski pisatelj Amos Oz. Medtem se v ljubljanski operi začenja nova sezona, prvi bosta na sporedu združena opera Ksenija Viktorja Parme in scenska kantata Carmina Burana Carla Orffa v režiji Manfreda Schweigkoflerja, v mariborskem Slovenskem narodnem gledališču pa prvi koncert iz cikla Carpe artem z naslovom Pozdravljen, svet. Foto: MMC RTV
Vprašanje biti ali ne biti, po katerem je tako znan Hamlet, je še danes osnovno človekovo vprašanje, je pred premiero v Drami Slovenskega narodnega gledališča Maribor dejal režiser Krešimir Dolenčić. Poudaril je, da so v Hamletu vsebovane vse preostale gledališke igre, vsi dramski problemi, vsa temeljna vprašanja sveta. Ob Hamletu v oddaji tudi o premieri Mateje Bučar On (the) line – Na liniji in glasbenih dogodkih: Nočeh slovenskih skladateljev, opernih arijah Mapiranja Sorrel Hays in Klavirskem recitalu 1917.
Na mednarodnem festivalu likovnih umetnosti Kranj se predstavlja 131 umetnikov iz 21 držav. Festival poteka s temo simbola, znaka in barve. Na 8. festivalu evropskega in mediteranskega filma v Piranu bodo predvajali 33 filmov, dobitnikov osrednjih filmskih nagrad. Na Novem trgu v Ljubljani bodo zvenele italijanske kantate s konca 17. in začetka 18. stoletja, ki pripovedujejo o ljubezni, zavrnitvi, trpljenju in zvestobi v mitski Arkadiji. V rimski galeriji Gagosian pa razstavljajo dela prodornega newyorško-pariškega umetnika Davida Balule. To so teme tokratne oddaje.
Rim – Picasso, med kubizmom in klasicizmom, Ljubljana – dnevi slovenske muzikologije, Zagreb – 25FPS – festival eksperimentalnega filma. To so osrednje koordinate današnje oddaje. Vabljeni k poslušanju.
Danes o umetnikih, ki urbano okolje mesta in njegovo strukturo raziskujejo kot vir navdiha za uresničevanje sodobne umetnosti. V Mestni galeriji Ljubljana namreč poteka razstava Utopija / Distopija: arhitektura, mesto, teritorij. Napovedali bomo koncert v spomin violinistu prof. Tomažu Lorenzu, se posvetili novi zbirki Milana Jesiha z naslovom Maršal in prelistali nekaj knjig iz zbirke Piramida mariborske založbe Litera. V oddaji tudi o razstavi pastelov in oblikovalskih izdelkov arhitekta Janeza Suhadolca, ki jo nocoj odprejo v Galeriji mežnariji v Mengšu. Na sliki: detajl iz serije Mesto duhov avtorja Vahrama Aghasyana
Postojna gosti najboljše gledališke skupine v Sloveniji, tam se je namreč začelo vsakoletno Linhartovo srečanje, ki je hkrati tudi tekmovanje. Čas je tudi za prvi koncert Oranžnega abonmaja in koncert študentov Akademija za glasbo v Ljubljani.
V galeriji 'S' na ljubljanskem gradu bodo od jutri z razstavo Umetnikove skice prodirali v drobovje likovnega snovanja devetih umetnic in umetnikov. Kaj nas motivira, da objavljamo na družbenih omrežjih? S to temo je britanski antropolog Daniel Miller začel mednarodni simpozij o materialni kulturi z naslovom Kako stvari ustvarjajo ljudi, ki danes poteka v atriju Znanstvenoraziskovalnega centra Slovenske akademije znanosti in umetnosti. Ali obstaja umetnost, ki je domena ženske, pa se sprašujejo na festivalu Performa & Platforma v Mariboru. V oddaji tudi o knjigi Na brzicah življenja – ta govori o arhitektu Ivanu Vurniku in njegovi ženi, slikarki Heleni Kottler Vurnik. Na fotografiji: skica za filc umetnice Sabe Skaberne
Neveljaven email naslov