Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Predstavljamo tudi monografijo Od Okre do Albijske gore
Večletni projekt VZHOD—ZAHOD Meja skozi film in zgodovino 1945—1954, ki ga koordinira goriški Kinoatelje v sodelovanju s Slovensko kinoteko in številnimi partnerji iz Slovenije in Italije pa tudi širšega prostora, bo v maju ponudil filmsko retrospektivo in simpozij, ki v fokus postavlja mejo med Italijo in Jugoslavijo v obdobju med leti 1945 in 1954. Projekt, ki je del programa bodoče Evropske prestolnice kulture Nove Gorice, bo prek filmov, pa tudi simpozija, na katerem bodo sodelovali zgodovinarji, sociologi in filmski publicisti, spregovoril o zgodovinskih razmerah obdobja: med drugim o svobodnem tržaškem ozemlju, osimskih sporazumih, zavezniškem nadzoru svobodnega tržaškega ozemlja ter o londonskem memorandumu. Predstavljamo tudi monografijo Od Okre do Albijske gore, ki predstavlja zgodovinski razvoj ozemlja sedanje Notranjske med Nanosom in sedlom Razdrto, antično Okro, ter Albionom, mogočnim Snežnikom.
3649 epizod
Predstave, razstave, koncerti, knjige, festivali in druge teme kulture in umetnosti imajo svoje mesto v Svetu kulture, edini dnevni informativni oddaji Radia Slovenija o kulturi. V zgoščeni obliki predstavljamo novosti – spremljamo predvsem kulturno dogajanje pri nas, občasno pa tudi v tujini.
Predstavljamo tudi monografijo Od Okre do Albijske gore
Večletni projekt VZHOD—ZAHOD Meja skozi film in zgodovino 1945—1954, ki ga koordinira goriški Kinoatelje v sodelovanju s Slovensko kinoteko in številnimi partnerji iz Slovenije in Italije pa tudi širšega prostora, bo v maju ponudil filmsko retrospektivo in simpozij, ki v fokus postavlja mejo med Italijo in Jugoslavijo v obdobju med leti 1945 in 1954. Projekt, ki je del programa bodoče Evropske prestolnice kulture Nove Gorice, bo prek filmov, pa tudi simpozija, na katerem bodo sodelovali zgodovinarji, sociologi in filmski publicisti, spregovoril o zgodovinskih razmerah obdobja: med drugim o svobodnem tržaškem ozemlju, osimskih sporazumih, zavezniškem nadzoru svobodnega tržaškega ozemlja ter o londonskem memorandumu. Predstavljamo tudi monografijo Od Okre do Albijske gore, ki predstavlja zgodovinski razvoj ozemlja sedanje Notranjske med Nanosom in sedlom Razdrto, antično Okro, ter Albionom, mogočnim Snežnikom.
V Gallusovi dvorani Cankarjevega doma se bo drevi začel prvi izključno simfonični koncert letošnjega Festivala Ljubljana. V slovenski prestolnici bo namreč gostoval orkester Sanktpeterburške filharmonije, ki ga bo vodil Nikolaj Aleksej, kot solist pa se bo predstavil pianist Dmitrij Maslejev. Na sporedu bo sta deli dveh velikanov ruske glasbene umetnosti – Petra Iljiča Čajkovskega in Sergeja Rahmaninova.
Slovenologija je naslov nove knjige dr. Noaha Charneya, v kateri se je lotil humornega opisovanja osnovnih koordinat našega nacionalnega značaja. Ob Slovenologiji bomo v oddaji osvetlili še poudarke literarnega večera v objemu karavanških gora in dve likovni razstavi: Mitje Ficka v Galeriji Miklova hiša ter razstavo Mojce Smerdu in Aleksija Kobala v Celovcu. Ob koncu bomo opozorili še na program Ljubljana festivala na Ljubljanici in druge prihajajoče glasbene koncerte.
Avstralska umetnica Patricia Piccinini je lani svoje fantastične skulpture mutiranih človeških in živalskih podob zelo uspešno predstavljala v Braziliji in njena razstava je postala najbolj obiskana med razstavami sodobne umetnosti. Razstavo njenih del, poimenovano Zavest, nocoj odpirajo v mariborskem Kibla Portalu, v ljubljanskem Muzeju sodobne umetnosti Metelkova pa bo na ogled razstava Neposlušne. Rdeča nit te so besede Ericha Fromma – Človek lahko postane svoboden z dejanji neposlušnosti tako, da se nauči reči oblasti ne. Zmožnost neposlušnosti ni le pogoj svobode; tudi svoboda je pogoj neposlušnosti. Na razstavi si bo mogoče ogledati dela pionirke feministične umetnosti iz Katalonije Eulalie Grau, srbske umetnice Katalin Ladik in skupine feminističnih in protimilitarističnih aktivistk iz Srbije Žene u crnom. Tretja tema današnje oddaje pa je festival Sanje v Medani.
V oddaji najprej o 58. Ljubljanskem jazz festivalu, ki se danes uradno začenja. V Portorožu gostuje Mestno gledališče iz Brna z rock opero Jesus Christ Superstar v režiji Stanislava Moše. V Mariboru pa bo drevi na festivalu Lent nastopil irski pevec in aktivist Bob Geldof. Predstavljamo tudi novosti založbe ZRC SAZU.
Glasbeno vizualen spektakel, ki odpira 65.Ljubljana Festival, se bo poigral z vodo, ognjem in vetrom, medtem ko se je lani umerla arhitektka Zaha hadid z linijami, ki so vedno dobile okrogline. Vsa njena zastavljena dela še niso dokončana, zato pa ne gre spregledati razstave njenih sedmih mojstrovin v italijanskem muzeju Maxxi.
V današnji oddaji o novostih novomeške založbe Goga. Pesniška zbirka Miklavža Komelja Liebestod raziskuje mejo med poezijo in prozo, Sebastijan Pregelj se v knjigi Vdih. Izdih posveča vprašanjem tujcev in beguncev. Roman poljske pistateljice Joanne Bator v prevodu Staše Pavlović Peščena gora pa prinaša panoramski portret povojne poljske družbe. Predstavljamo opero Rdeči ženski odred, ki je priljubljena v Pekingu. V Rimu pa so podelili letošnje nagrade Colletti, ki jih namenjajo vrhunskim ustvarjalcem na področju novinarstva, humanistike in umetnosti: med nagrajenci je tudi Slovenka Karmen Čorak.
Začenja se festival Lent. Med osrednjimi dogodki bo spektakel vodnega gledališča na reki Dravi, francoske skupine Ilotopie, s katero bodo zaznamovali 25-letnico festivala. V oddaji tudi na široko O tiraniji, knjigi Timothija Snyderja s podnaslovom 20 stvari, ki smo se jih naučili iz 20. stoletja.
»Čudovito je, ko stopiš iz gledališča in začutiš, da je to, kar si videl, spodbudilo domišljijo. Kajti umetnost ne daje izčrpnih odgovorov, temveč vzbuja podobe, ki porajajo misli,« tako je s citatom Chiare Guidi Nika Arhar naredila zaklepaj pri stanju lutkarstva v lanski sezoni. Več o gledališkem odmevu na sezono skozi Slovenski gledališki letopis med drugimi temami oddaje. Najprej pa smo se poklonili pokojnemu Gašperju Tiču, ki so ga danes pokopali na pokopališču v Kopru, žalna slovesnost bo jutri ob 19. uri v Mestnem gledališču Ljubljanskem. Radijski spomin nanj je pripravil Alen Jelen.
Danes obeležujemo svetovni dan glasbe in tudi oddaja bo glasbeno obarvana. V ljubljanskem Mestnem muzeju bo drevi koncert flavtistke Karoline Šantl Zupan in harfistke Mojce Zlobko Vajgl, ki bosta v spremstvu pianistke Sae Lee predstavili svojo najnovejšo zgoščenko z naslovom “Mozart – Bach”. Na Poletni noči na Kongresnem trgu pa boste lahko prisluhnili slovenskim festivalskim uspešnicam v izvedbi Simfoničnega orkestra in Big Banda RTV Slovenija z gosti. Napovedujemo tudi krstno uprizoritev predstave Barufe v režiji Vita Tauferja in koprodukciji štirih primorskih gledališč iz treh držav.
Ponekod obstajjao družine, ki pred neznosnim življenjem bežijo že dolga desetletja, se umaknejo, najdejo domovino in spet bežijo. Ded pesnika in pisatelja Mohameda Abdula Munema, ki je lani iz Sirije z družino prispel v Slovenijo, se je umaknil nikoli dokončanemu izraelsko-palestinskemu sporu, zdaj pessmi o težkiih preizkušnjah in trpkih doživetjih, v Ljubljani piše njegov vnuk begunec.
Na 20. Šanghajskem filmskem festivalu bo na ogled več kot dva tisoč filmov, ki povezujejo svet v kulturnem snovanju, medtem, ko se je v Ljubljani začel že 10.festival Klovnbuf, ki združuje novi cirkus in dolgo gledališko tradicijo.
V tokratni oddaji o 32. grafičnem bienalu – naslovljenem Kriterij rojstva, razstavi Nataše Prosenc Stearns v Mariboru, razstavi kontroverznega umetnika Gottfrieda Helnweina v Pliberku, koncertu Carmine Slovenice Poslušajte vsi človeki! ob 500 obletnici reformacije na Slovenskem in koncertu v baziliki Marije, Božje matere na Sveti Gori pri Novi Gorici.
Večni arhitekt: Življenje in delo Jožeta Plečnika, modernističnega mistika, je naslov nove knjige, ki približa Plečnikova dela skozi njegovo življenjsko zgodbo. Mednarodnega bookerja, namenjenega prevodnim delom v Veliki Britaniji, je prejel izraelski avtor David Grossman za roman A Horse Walks Into a Bar/Pride konj v bar. V oddaji tudi o razstavi treh generacij družine Demšar z naslovom Glina, les in steklo ter o prenovljeni stalni zbirki Ivana Groharja v Loškem muzeju. Danes mineva 150 let od njegovega rojstva.
Slovenci smo bili 12 narod, ki je imel v svojem jeziku prevedeno celotno Biblijo. Prevod Jurija Dalmatina je bil temeljen za razvoj slovenskega jezika, na njem namreč temelji tudi prva slovnica. To temeljno delo bo zdaj deloma razumljivo tudi sodobnemu bralcu, saj je Združenje Trubarjev forum izdalo Novo zavezo Dalmatinove Biblije.
Čeprav je zemlja zelo gostoljuben prostor za življenje in vse dejavnosti, tudi umetniške, se prostor delovanja, hotenj in dosežkov seli v vesolje. Bo zemlja ostala brez ljudi? Povsod po svetu so posejane umetnine, ki so nekdaj dom imele na Kitajskem.
Marsikatero otroštvo je minilo ob podobah pravljic, ki jih je ilustrirala Ančka Gošnik Godec, tudi Muca Copatarica je stopila v marsikatero otroško dušo. Pred desetletji so nastajala tudi podjetja, ki so v zadnjih letih doživljala zaton.
S pokrajinskim muzejem Maribor smo odprli debato o kuhinji, to je tudi naslov razstave (Debata o kuhinji – Kitchen debate) o zgodovini kuhinj. Z Arnejem Hodaličem smo se odpravili med izginjajoča ljudstva in napovedali večer samospevov z mezzosopranistko Mojco Vedernjak Ne glej mi v pesmi.
Danes praznujemo dan Primoža Trubarja; ob letošnji 500-letnici reformacije po vsej Sloveniji poteka več prireditev. Na Trubarjevi domačiji v Velikih Laščah tradicionalno pripravljajo literarni večer Društva slovenskih pisateljev, naslovljen Dom v jeziku, ki ga bomo prenašali na našem 3. programu - programu Ars. V oddaji tudi o festivalu Junij v Ljubljani ter koncertu Vite Mavrič ob 30-letnici njenega ustvarjanja.
Tokrat o prihodnjem petletnem obdobju programskega upravljanja zavoda Bunker s Staro mestno elektrarno; ob tem pa predstavljamo še problematiko ohranjanja Velikega kitajskega zidu in razstavo avstrijske umetnice Irmgard Hummitzsch v kranjski Mali galeriji.
V poplavi moderne tehnologije, ki izdeluje na videz brezhibne izdelke, se nam tudi v umetnosti postavlja elementarno vprašanje, koliko vsebina postaja suženj medija, ki naj bi jo nosil. V Ljubljanski galeriji Fotografija nam ta mesec razmislek o bistvu fotografskega sporočila odpira Voranc Vogel.
Neveljaven email naslov