Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V Ljubljani se začenja jubilejna, 20. izdaja Animateke, ki bo v ospredje postavila tehniko kolažne animacije ter avtorski animirani film, na ogled pa bo nekaj več kot 600 filmov. V galeriji Simulaker v Novem mestu pa je na ogled pregledna razstava Marije Mojce Pungerčar z naslovom Niti, sukanci in konci, ki obiskovalce spodbuja k razmisleku o lastnih predsodkih, stereotipih in družbenih normah.
3648 epizod
Predstave, razstave, koncerti, knjige, festivali in druge teme kulture in umetnosti imajo svoje mesto v Svetu kulture, edini dnevni informativni oddaji Radia Slovenija o kulturi. V zgoščeni obliki predstavljamo novosti – spremljamo predvsem kulturno dogajanje pri nas, občasno pa tudi v tujini.
V Ljubljani se začenja jubilejna, 20. izdaja Animateke, ki bo v ospredje postavila tehniko kolažne animacije ter avtorski animirani film, na ogled pa bo nekaj več kot 600 filmov. V galeriji Simulaker v Novem mestu pa je na ogled pregledna razstava Marije Mojce Pungerčar z naslovom Niti, sukanci in konci, ki obiskovalce spodbuja k razmisleku o lastnih predsodkih, stereotipih in družbenih normah.
V tokratni oddaji predstavljamo nov roman Mirane Likar z naslovom Pripovedovalec, ki je nedavno izšel pri založbi GOGA. Izvedeli boste tudi več o novi razstavi v Novem mestu. Video projekcija umetnice Maruše Meglič z naslovom Privlačna sila bo na ogled na pročelju tamkajšnje knjižnice.
Dobrih 40 let je od nastanka avantgardne slovenske umetniške skupine Laibach, ki si je z več tisoč koncerti po vsem svetu, celo v Južni in Severni Koreji, in več kot milijonom prodanih plošč prislužila mednarodni sloves. In zdaj si tam, kjer se je 1. junija 1980 vse začelo, v Trbovljah, lahko ogledamo pregledno razstavo Laibach 4 dekade – postavili so jo v Zasavskem muzeju Trbovlje. V današnji oddaji tudi o knjigi Človeško telo od pradavnine do današnjih dni, v kateri Vybar Cregan-Reid izpostavi, da naše telo ni zgolj proizvod milijonov let evolucije, temveč tudi kulture. Foto razstave Laibach 4 dekade: Zasavski muzej Trbovlje
V oddaji Svet kulture bomo danes prelistali novo pesniško zbirko avstrijske pesnice slovenskega porekla Cvetke Lipuš. Naslovila jo je Odhajanje za začetnike, izšla pa je pri založbi Beletrina. Odpravili se bomo tudi v večno mesto in preverili, katere razstave si je te dni možno ogledati v italijanski prestolnici. Na svetovni dan poezije, 21. marca, pa bodo v Trstu prvič podelili nagrado Umberta Sabe, v spomin na velikega tržaškega pesnika.
Za roman Figa, ki ga letos berejo maturanti, je Goran Vojnović pred štirimi leti prejel že tretjega kresnika. Žirija je takrat zapisala, da v Figi prefinjeno odpira temeljna vprašanja našega bivanja, od odgovornosti, svobode, do človekove zmožnosti bližine, hkrati pa je Vojnoviću uspelo ta vprašanja iztrgati abstraktnosti in jih živo umestiti v konkretne zgodovinske trenutke. Figa bo zdaj doživela tudi gledališko adaptacijo, in sicer na velikem odru ljubljanske Drame. Ob predstavi Figa pa se bomo v današnji oddaji dotaknili tudi premiere komične opere Hči polka v Mariboru in vas povabili k spremljanju tretjega koncerta cikla VIP Slovenske filharmonije z glasbo Bacha in Schütza. Koncert bomo neposredno prenašali na naših radijskih valovih. Foto: SNG Drama Ljubljana / Peter Uhan
V Narodni galeriji v Ljubljani danes odpirajo razstavo del baročnega slikarskega mojstra Fortunata Berganta, ki velja za izrazito slovenskega slikarja. Med novostmi bosta na ogled obe rimski risbi, za kateri je Fortunat Bergant dobil nagrado in portret ljubljanskega trgovca iz Budimpešte, katerega avtorstvo so pred kratkim pripisali našemu slikarju. Prvič bo prikazan tudi potret patra Gabriela Schwizna in dolga desetletja izgubljeni in leta 2016 najdeni sliki Ptičar in Prestar, ki sodita med najpomembnejša dela slovenskega baroka. V oddaji predstavljamo še novo premiero, ki jo nocoj uprizarjajo v Gledališču Koper, komedijo Birokrati, ki jo je spisal Jure Karas, režiral pa Jaka Ivanc. Med glasbenimi dogodki izpostavljamo neposredni prenos koncerta v Komornem studiu, ki ga bo izvedel Godalni trio Maribor, spomnili pa bomo tudi na 85. rojstni dan pesnika, dramatika in prevajalca Miroslava Košute in stoto obletnico rojstva argentinskega skladatelja Astorja Piazzolle.
V oddaji bomo na dan mučenikov prelistali dve knjigi moških avtorjev. Dr. Mihael Glavan, raziskovalec starejše slovenske književnosti, je napisal knjigo z naslovom Franc Saleški Finžgar, vera v resnico, lepoto in pravico. Dolgoletni novinar Dela in Večera, Dejan Púšenjak pa je izdal svoj knjižni prvenec z naslovom Retrovizor, ki razkriva zakulisje slovenske medijske krajine.
Služenje vojaškega roka v nekdanji skupni državi je pomenilo podreditev strogemu režimu, hkrati pa so se tkala nova prijateljstva. Pisatelj Jani Virk v svojem desetem romanu Jaka in Vane pripoveduje o dveh, ki sta ostala še dolgo po vojski nerazdružljiva. Podnaslov Zgodba iz osemdesetih takoj umesti dogajanje v desetletje, ko je Jugoslavija začela razpadati, a je bil pridih svobodnosti toliko večji in se je kljub vse večji negotovosti napovedovala svetla prihodnost. Kot doda pisatelj, je to po svoje tudi roman o anarhističnem genu, ki ga človek za svoje preživetje vedno nekaj potrebuje. Naši rojaki so se borili tudi za svoj prostor pod tržaškim soncem. In ko je lani ob stoletnici požiga Narodnega doma že kazalo, da bo ta končno spet naš, se zdaj roki vrnitve nepremičnine v last Slovencem, kljub obljubi italijanskega predsednika Sergia Mattarelle, podaljšujejo v nedogled, opozori Marij Čuk. Foto: Mike Crawford
8. marec je dan, ko se spomnimo, da so ženske pravice izbojevane in da ta boj še ni končan. Da je epidemija še poglobila oziroma izpostavila obstoječe neenakosti, je prepričana tudi kustosinja Urška Repar iz Muzeja novejše zgodovine Celje, kjer so danes odprli spletno razstavo Biti ženska v času korone. Kaj vdova sploh sme, kaj ji je dovoljeno misliti in početi pa je vprašanje v ospredju knjige Devica, kraljica, vdova, prasica Erice Johnson Debeljak, presunljive izpovedi o vdovstvu in antropološkem pogledu v vdovstvo žensk, ki jo prav tako predstavljamo v današnji oddaji. Foto: Muzej novejše zgodovine Celje
Osebne zgodbe soustvarjalcev predstave so izhodišče avtorskega projekta Črna koža, bele maske. Kako so temnopolti sprejeti v naši družbi in kako se spopadajo z rasističnimi izjavami, sta le dve od vprašanj, na katera bodo skozi gledališki jezik odgovarjali ustvarjalci predstave, ki jo režirata Maša Kagao Knez in Ivana Djilas. Drugo poglavje današnje oddaje pa posvečamo književnosti, in sicer antologiji najkrajše slovenske pripovedi z naslovom Na balkon visoke hiše, pod katero se podpisuje literarna zgodovinarka in teoretičarka dr. Alojzija Zupan Sosič. Vabljeni k poslušanju! Foto: APT
V današnji oddaji bomo podrobneje spoznali risoroman ameriškega ilustratorja Petra Kuperja, ki ga je navdihnil pustolovski roman Srce teme Josepha Conrada. Izvedeli boste več o povsem novem slovenskem feminističnem filmskem festivalu, povabili pa vas bomo tudi na nocojšnji koncert iz cikla SMS - Same mogočne skladbe Orkestra slovenske filharmonije.
V Svetu kulture danes o praznini, ki je postala del našega vsakdanjika. Prazne izložbe gostinskih lokalov, frizerskih salonov in trgovinskih obratov kriče napovedujejo krize, ki nas čakajo. Od danes naprej je v Galeriji Vžigalica v Ljubljani na ogled razstava fotografa Boruta Krajnca Prehajanje. Praznino v javnem prostoru tematizira na eni strani kot kolateralen učinek boja zoper pandemijo, na drugi pa kot metaforo za posledice, ki se nam neizogibno bližajo. V pesniški zbirki In vendar sem pa Cvetka Bevc sega globoko v življenje z vživljanjem v vlogo starejšega moškega, pesnika. V romanu Sence, ki govori o njem in o njej ter o Tistem vmes – nezavednem, odkriva ne le sence posameznika, temveč vsega naroda. Zbirka kratkih zgodb Izpovedi črnega mačka pa osredini, tudi na humoren način, njegovo terapevtsko vlogo. Pesnica in pisateljica ima za sabo nadvse učinkovito leto, njena nova dela bomo predstavili danes. Foto: Borut Krajnc
Kako nas zaznamuje, oblikuje in neguje zvok – celo že preden se rodimo? V Svetu kulture bomo danes predstavili niz spletnih seminarjev mednarodnega projekta devetih organizacij pod vodstvom Radia Slovenija B-AIR, ki se sprašuje in raziskuje vpliv zvoka in glasbe na človeka od embrionalne faze naprej. V oddaji še o knjigi z naslovom Vrteče se srce, ki je izšla pri založbi Sanje v prevodu Alenke Ropret. Prvenec irskega pisatelja Donala Ryana je že takoj po objavi leta 2012 zbudil pozornost bralcev in kritikov ter prejel nekaj pomembnih nagrad. Foto vir: Založba Sanje
Intimna družbenokritična drama Nomadland, torej Dežela nomadov zmagovalni film zadnjega Beneškega filmskega festivala, je včeraj slavila tudi na podelitvi zlatih globusov Združenja tujih dopisnikov Hollywooda. Chloe Zhao je šele druga režiserka v zgodovini, ki je dobila zlati globus, letos pa so bile v tej kategoriji prvič doslej nominirane tri ženske. Drugi film o Boratu je dobil zlati globus za glasbeni film ali komedijo, v televizijskih kategorijah pa je zmagovalka Krona. V oddaji pa poročamo tudi o nagradah tradicionalnega literarnega natečaja Mladika in pregledalmo nekaj novosti otroške in mladinske literature. Foto: Reuters
Današnjo oddajo namenjamo dvema razstavama. V Kopru se v galeriji Meduza predstavljata predstavnika italijanske in slovenske stripovske scene: Gabriella Giandelli in Gašper Rus. Rus pozornost namenja liku Peste, neugledne stare gospe, ki simbolizira kugo, Gabirela Giandelli pa se predstavlja z likom Belega zajca, ki kot vseprisotni, a nevidni duh motri življenje v neki večstanovanjski stavbi. Fotografinja Tilyen Mucik v galeriji Mahlerca kranjske Layerjeve hiše predstavlja svoj večletni projekt Herbarij, ki deluje kot kontinuiirana hvalnica naravi. Foto: Fb stran Layerjeve hiše, Maša Pirc
Mineva desetletje, odkar je umrl Vojteh Ravnikar, pomemben protagonist slovenske arhitekture v obdobju zadnjih desetletij 20. in prvega desetletja 21. stoletja. Ob tej priložnosti so arhitektu v spomin v Muzeju za arhitekturo in oblikovanje v Ljubljani pripravili skupinsko razstavo, za katero so umetniška dela prispevale avtorice in avtorji z različnimi likovnimi izrazi. O tem več v današnji oddaji Svet kulture. V njej nekaj besed namenjamo tudi razstavi Proste zimske urice o latinskokranjski slovnici, ki jo ob zaključku Bohoričevega leta danes odpirajo v Mestnem muzeju Krško.
Kakšno prihodnost imajo lahko mladi, če se morajo bati tega, da bodo odrasli? Dokumentarna znanstvenofantastična predstava Futureland (Dežela prihodnosti) razkriva zgodbe mladoletnih prebežnikov, ki v Evropo prihajajo brez spremstva, tu pa se soočijo s sistemom, ki jih varuje samo do osemnajstega leta. Spletno gostovanje berlinskega Gledališča Maksima Gorkega bo v Slovenskem mladinskem gledališču. V Arsovem art ateljeju pa bo nocoj ob 20. uri na Programu Ars v živo iz Studia 13 Radia Slovenija potekal koncert sopranistke Therese Plut, tenorista Martina Sušnika in pianistke Lovorke Nemeš Dular. Glasbeniki bodo izvedli koncert iz cikla Koncertnega ateljeja Društva slovenskih skladateljev. Poleg radijskega prenosa boste koncert lahko spremljali tudi na spletni strani Programa Ars in na Facebook profilu v obliki video prenosa studijskega koncerta. Svet kulture bomo sklenili s tradicionalno razstavo članov Društva likovnih umetnikov Maribor, s katero začenjajo praznovanje stote obletnice organiziranega likovnega delovanja v mestu. Strokovna žirija je med razstavljenimi deli izbrala najboljša in podelila nagrade trem mladim avtoricam – Blažki Križan, Nataši Grandovec in Nataliji Juhart. Foto: Ute Langkafel
Pesniški opus Vite Žerjal Pavlin morda ni obsežen, zagotovo pa pesnica iz zbirke v zbirko razvija samosvojo poetiko in prepoznaven pesniški svet. Pred kratkim je objavila novo pesniško zbirko z naslovom Obrazi, v kateri podobe spregovorijo kot podobe, pesnica pa vanje posega zadržano, diskretno in skoraj neopazno z osebnimi vložki. Več o njej v današnji oddaji Svet kulture. V njej predstavljamo tudi razstavo fotografij Božidarja Dolenca, ki jo odpirajo v Muzeju sodobne umetnosti Metelkova v Ljubljani in kratko radijsko igro Rdeča kapica po predlogi in zasnovi Brine Klampfer.
Arhitekt, kipar in pedagog Jože Barši je v svojih delih od nekdaj širil meje razumevanja umetniškega dela: namesto temu je pozornost posvečal človekovi misli, ki je v njegovem pogledu umetniški objekt sama na sebi. Ukvarjal se je z vprašanji, kako tako umetniško delo gledati, misliti in brati – tokrat v okviru dveh na videz nasprotujočih si procesov, učenja in pozabljanja, ki ju na razstavi sooča v njuni »nepogrešljivi soodvisnosti«, kot so zapisali pri Mestni galeriji Ljubljana. Dodajajo še, da je razstava zasnovana kot pot skozi miselni proces učenja v najrazličnejših oblikah ter pozabljanja kot blažilca in smiselnega početja, ki prazni človekov pomnilnik ter ga sprošča za nove zamisli in novo učenje.
»Mi smo sadovi vetra, zaplodil nas je, nas hranil in vzgojil,« je zapisal Lyall Watson v knjigi Nebeški dih, v kateri je ta južnoafriški botanik in biolog opisal veter v vseh njegovih razsežnostih. Knjigo bomo predstavili v današnji oddaji, v kateri se bomo posvetili tudi gledališkemu omnibusu Tišina med nami, ki ga bodo v soboto na splet premierno prenašali z velikega odra Mestnega gledališča ljubljanskega. Besedila treh dramatičark Barbare Zemljič, Tjaše Mislej in Ize Strehar se ukvarjajo s človeškimi odnosi v času epidemije, pod režijo omnibusa pa se podpisuje Nina Šorak. Foto: MGL
Žalostna komedija ali zabavna tragedija, odvisno, kako pogledate, pravi izraelski režiser Yonatan Esterkin o predstavi Pet kil sladkorja. Ta je nastala po besedilu izraelskega avtorja Gura Korena in dregne v holokavst, ki ga lahko kot prispodobo vežemo na kakršnekoli težke spomine. Premierna uprizoritev bo nocoj na spletnih straneh SNG Nova Gorica, gre pa za koprodukcijo z Mini teatrom in v sodelovanju z Judovskim kulturnim centrom Ljubljana. In kaj nas časa v drugem delu oddaje: v naboru dogodkov drugega vala filharmoničnih spletnih koncertov je nocoj na sporedu tretji iz niza klasičnih koncertov z naslovom Škotske impresije. Orkester Slovenske filharmonije gosti Douglasa Boyda, ki velja za enega najbolj dinamičnih in najvznemirljivejših sodobnih dirigentov, svojo glasbeno pot pa je začel kot oboist. Foto: SNG Nova Gorica/Peter Uhan
Neveljaven email naslov