Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Osrednji glasbeni dogodek na Programu Ars bo nocoj ob 20.00 koncert v Komornem studiu. V okviru cikla oddaj Komorni studio bo v studiu 13 gostoval mednarodno uveljavljeni čembalist in organist Tomaž Sevšek, ki bo igral na čembalo in klavikord. Čembalist in organist Tomaž Sevšek, po rodu iz Šoštanja, se kot koncertni solist in komorni glasbenik posveča glasbi za različne instrumente s tipkami od pozne renesanse do glasbene avantgarde 20. in 21. stoletja. Ob igranju se raziskovalno poglavja tudi v izvajalsko prakso glasbo iz preteklih obdobij, ki jo izvaja. Klavir in orgle se je začel učiti v Glasbeni šoli v Velenju. Orgle je študiral na Visoki šoli za glasbo v Freiburgu pri Zsigmondu Szathmaryju in čembalo pri Robertu Hillu. Dodatno se je izobraževal pri Davidu Higgsu in Arthurju Haasu na glasbeni akademiji Eastman v Rochestru v ameriški zvezni državi New York.
Tomaž Sevšek je specialist za različne, predvsem zgodovinske instrumente s tipkami:
''Izbral sem dve po tipu različni glasbili, torej ta velik 16-čeveljski čembalo in pa klavikord. Znano je, da je Johann Sebastian Bach že leta 1719 poskrbel, da so na dvoru v Köthnu, kjer je deloval, naročili velik, 16-čeveljski čembalo. Očitno so ga navduševali: polnost registra, ki igra oktavo nižje, in pa veliko število različnih zvočnih kombinacij. Bachov prvi biograf Johann Nikolaus Forkel je menil, da je Johann Sebastian najraje igral prav na klavikord, saj mu je ta omogočal prav posebno spevnost klavirske igre – in ta naj bi bila za velikega skladatelja najpomembnejša. Klavikord je bil verjetno najpomembnejše glasbilo s tipkami v Nemčiji v 2. polovici 18. stoletja, kar je takrat zaznamoval glasbeni ''slog občutenja.''
Čembalist Tomaž Sevšek je leta 2005 soustanovil uspešni ansambel za staro glasbo Musica cubicularis in nato še Zavod za umetniško poustvarjanje in izobraževanje na področju stare glasbe Harmonía Antíqua Labacensis.
Tomaž Sevšek bo nocoj igral na baročni dvomanualni čembalo, izdelan po modelu nemškega izdelovalca Hassa iz leta 1734 kot kopija čembala s 16-čeveljskim registrom, ki je največji čembalo v Sloveniji. Ob tem čembalu bo predstavil klavikord, pri nas manj znani instrument s tipkami po izvirnem Hubertovem modelu iz leta 1789, ki je kopija vezanega klavikorda. Podrobneje o obeh glasbilih bo čembalist predstavil v pogovoru med koncertom, na katerem bo izvedel pester spored skladb iz 18. stoletja: Toccato v D-duru in dva Dueta v e-molu in F-duru Johanna Sebastiana Bacha, Sonato v F-duru Carla Philippa Emanuela Bacha ter dve priredbi za čembalo: arije iz opere Rinaldo Georga Friedricha Händla v priredbi Williama Babella za čembalo in Koncerta v F-duru za violino in godala Giuseppeja Tartinija, ki ga je kot čembalski Koncert v D, št. II, priredil Tartinijev mlajši sodobnik Leonhard Frischmuth. Koncert si boste ob 20-ih lahko tudi ogledali na Arsovi spletni strani.
Številno občinstvo, ki se je udeležilo svečanosti ob odprtju novih prostorov Akademije za glasbo Univerze v Ljubljani v prenovljeni palači Kazina, je dokaz, kako težko je bila selitev pričakovana. Na prostorsko stisko so namreč opozarjali več kot 20 let. Ta in prihodnji teden na akademiji potekajo dnevi odprtih vrat. Še do nedelje pa lahko ujamete, v kinu ali na spletu, 33. Ljubljanski mednarodni filmski festival. Tokrat se bomo ozrli k trem delom, ki se lotevajo temačnejših tem. In ko smo že pri teh: v Milanu v razstavišču Kraljeve palače je na ogled razstava slikarja drobnih pošasti, nočnih mor in oniričnih vizij, Hieronymusa Boscha. Namen je, da bi z njo dopolnili tisti del renesančne zgodovine, ki je napolnjen z domišljijskim svetom in sanjami. In še o koledarju Celjske Mohorjeve družbe bomo spregovorili. Vabimo vas, da prisluhnete pripovedim o književnosti in arhitekturi: v Plečnikovem letu, ko obeležujemo 150. obletnico rojstva velikega slovenskega arhitekta, bodo nocoj odprli osrednjo razstavo z naslovom Plečnik: metropola, kraj, vrt. Na njej bodo predstavljeni realizirani in nerealizirani projekti Jožeta Plečnika z Dunaja, Prage in Ljubljane, njegovi zapiski, intimne skice, risbe, načrti, makete, kipci – med njimi nekateri, ki še niso bili predstavljeni širši javnosti. Več o razstavi v oddaji, v kateri smo spregovorili tudi o knjigah Samo en ples, biografiji plesne umetnice Marte Paulin Schmidt ter Midva ne bova rešila sveta, eseji o teorijah zarote.
na fotografiji: Plečnik na Dunaju v Wagnerjevi šoli, okoli 1898 © Dokumentacija MGML, Plečnikova zbirka Vabimo vas, da prisluhnete pripovedim o književnosti in arhitekturi: v Plečnikovem letu, ko obeležujemo 150. obletnico rojstva velikega slovenskega arhitekta, bodo nocoj odprli osrednjo razstavo z naslovom Plečnik: metropola, kraj, vrt. Na njej bodo predstavljeni realizirani in nerealizirani projekti Jožeta Plečnika z Dunaja, Prage in Ljubljane, njegovi zapiski, intimne skice, risbe, načrti, makete, kipci – med njimi nekateri, ki še niso bili predstavljeni širši javnosti. Več o razstavi v oddaji, v kateri smo spregovorili tudi o knjigah Samo en ples, biografiji plesne umetnice Marte Paulin Schmidt ter Midva ne bova rešila sveta, eseji o teorijah zarote.
na fotografiji: Plečnik na Dunaju v Wagnerjevi šoli, okoli 1898 © Dokumentacija MGML, Plečnikova zbirka
3648 epizod
Predstave, razstave, koncerti, knjige, festivali in druge teme kulture in umetnosti imajo svoje mesto v Svetu kulture, edini dnevni informativni oddaji Radia Slovenija o kulturi. V zgoščeni obliki predstavljamo novosti – spremljamo predvsem kulturno dogajanje pri nas, občasno pa tudi v tujini.
Osrednji glasbeni dogodek na Programu Ars bo nocoj ob 20.00 koncert v Komornem studiu. V okviru cikla oddaj Komorni studio bo v studiu 13 gostoval mednarodno uveljavljeni čembalist in organist Tomaž Sevšek, ki bo igral na čembalo in klavikord. Čembalist in organist Tomaž Sevšek, po rodu iz Šoštanja, se kot koncertni solist in komorni glasbenik posveča glasbi za različne instrumente s tipkami od pozne renesanse do glasbene avantgarde 20. in 21. stoletja. Ob igranju se raziskovalno poglavja tudi v izvajalsko prakso glasbo iz preteklih obdobij, ki jo izvaja. Klavir in orgle se je začel učiti v Glasbeni šoli v Velenju. Orgle je študiral na Visoki šoli za glasbo v Freiburgu pri Zsigmondu Szathmaryju in čembalo pri Robertu Hillu. Dodatno se je izobraževal pri Davidu Higgsu in Arthurju Haasu na glasbeni akademiji Eastman v Rochestru v ameriški zvezni državi New York.
Tomaž Sevšek je specialist za različne, predvsem zgodovinske instrumente s tipkami:
''Izbral sem dve po tipu različni glasbili, torej ta velik 16-čeveljski čembalo in pa klavikord. Znano je, da je Johann Sebastian Bach že leta 1719 poskrbel, da so na dvoru v Köthnu, kjer je deloval, naročili velik, 16-čeveljski čembalo. Očitno so ga navduševali: polnost registra, ki igra oktavo nižje, in pa veliko število različnih zvočnih kombinacij. Bachov prvi biograf Johann Nikolaus Forkel je menil, da je Johann Sebastian najraje igral prav na klavikord, saj mu je ta omogočal prav posebno spevnost klavirske igre – in ta naj bi bila za velikega skladatelja najpomembnejša. Klavikord je bil verjetno najpomembnejše glasbilo s tipkami v Nemčiji v 2. polovici 18. stoletja, kar je takrat zaznamoval glasbeni ''slog občutenja.''
Čembalist Tomaž Sevšek je leta 2005 soustanovil uspešni ansambel za staro glasbo Musica cubicularis in nato še Zavod za umetniško poustvarjanje in izobraževanje na področju stare glasbe Harmonía Antíqua Labacensis.
Tomaž Sevšek bo nocoj igral na baročni dvomanualni čembalo, izdelan po modelu nemškega izdelovalca Hassa iz leta 1734 kot kopija čembala s 16-čeveljskim registrom, ki je največji čembalo v Sloveniji. Ob tem čembalu bo predstavil klavikord, pri nas manj znani instrument s tipkami po izvirnem Hubertovem modelu iz leta 1789, ki je kopija vezanega klavikorda. Podrobneje o obeh glasbilih bo čembalist predstavil v pogovoru med koncertom, na katerem bo izvedel pester spored skladb iz 18. stoletja: Toccato v D-duru in dva Dueta v e-molu in F-duru Johanna Sebastiana Bacha, Sonato v F-duru Carla Philippa Emanuela Bacha ter dve priredbi za čembalo: arije iz opere Rinaldo Georga Friedricha Händla v priredbi Williama Babella za čembalo in Koncerta v F-duru za violino in godala Giuseppeja Tartinija, ki ga je kot čembalski Koncert v D, št. II, priredil Tartinijev mlajši sodobnik Leonhard Frischmuth. Koncert si boste ob 20-ih lahko tudi ogledali na Arsovi spletni strani.
Številno občinstvo, ki se je udeležilo svečanosti ob odprtju novih prostorov Akademije za glasbo Univerze v Ljubljani v prenovljeni palači Kazina, je dokaz, kako težko je bila selitev pričakovana. Na prostorsko stisko so namreč opozarjali več kot 20 let. Ta in prihodnji teden na akademiji potekajo dnevi odprtih vrat. Še do nedelje pa lahko ujamete, v kinu ali na spletu, 33. Ljubljanski mednarodni filmski festival. Tokrat se bomo ozrli k trem delom, ki se lotevajo temačnejših tem. In ko smo že pri teh: v Milanu v razstavišču Kraljeve palače je na ogled razstava slikarja drobnih pošasti, nočnih mor in oniričnih vizij, Hieronymusa Boscha. Namen je, da bi z njo dopolnili tisti del renesančne zgodovine, ki je napolnjen z domišljijskim svetom in sanjami. In še o koledarju Celjske Mohorjeve družbe bomo spregovorili. Vabimo vas, da prisluhnete pripovedim o književnosti in arhitekturi: v Plečnikovem letu, ko obeležujemo 150. obletnico rojstva velikega slovenskega arhitekta, bodo nocoj odprli osrednjo razstavo z naslovom Plečnik: metropola, kraj, vrt. Na njej bodo predstavljeni realizirani in nerealizirani projekti Jožeta Plečnika z Dunaja, Prage in Ljubljane, njegovi zapiski, intimne skice, risbe, načrti, makete, kipci – med njimi nekateri, ki še niso bili predstavljeni širši javnosti. Več o razstavi v oddaji, v kateri smo spregovorili tudi o knjigah Samo en ples, biografiji plesne umetnice Marte Paulin Schmidt ter Midva ne bova rešila sveta, eseji o teorijah zarote.
na fotografiji: Plečnik na Dunaju v Wagnerjevi šoli, okoli 1898 © Dokumentacija MGML, Plečnikova zbirka Vabimo vas, da prisluhnete pripovedim o književnosti in arhitekturi: v Plečnikovem letu, ko obeležujemo 150. obletnico rojstva velikega slovenskega arhitekta, bodo nocoj odprli osrednjo razstavo z naslovom Plečnik: metropola, kraj, vrt. Na njej bodo predstavljeni realizirani in nerealizirani projekti Jožeta Plečnika z Dunaja, Prage in Ljubljane, njegovi zapiski, intimne skice, risbe, načrti, makete, kipci – med njimi nekateri, ki še niso bili predstavljeni širši javnosti. Več o razstavi v oddaji, v kateri smo spregovorili tudi o knjigah Samo en ples, biografiji plesne umetnice Marte Paulin Schmidt ter Midva ne bova rešila sveta, eseji o teorijah zarote.
na fotografiji: Plečnik na Dunaju v Wagnerjevi šoli, okoli 1898 © Dokumentacija MGML, Plečnikova zbirka
Za Mednarodni dan muzejev je leta 1977 Mednarodni muzejski svet ICOM izbral 18. maj. Z namenom večje prepoznavnosti muzejev v družbi se vsako leto temu prazniku pridružuje tudi več slovenskih muzejev. Mednarodni muzejski dan ima letos moto »trajnostni razvoj in dobro počutje«. V Cannesu od torka poteka 76. mednarodni filmski festival, pri nas pa do sobote festival Jazz Cerkno. O dogajanju na obeh festivalih več v današnji oddaji.
V oddaji predstavljamo prenovljeno stalno zbirko v Galeriji Božidar Jakac v Kostanjevici na Krki. Zadnja postavitev je iz leta 2009, nastala pa je ob 110. obletnici rojstva umetnika. Na ogled je izbor 83 del zbirke, ki sicer obsega več kot 2600 enot. Izvedeli boste tudi več o novih razstavah umetnika Mihe Turšiča v novomeški galeriji Simulaker ter Mitje Ficka v ljubljanski galeriji Kresija. Drevi pa se na Kongresnem trgu v Ljubljani obeta prava Poletna noč. Odprtje letošnjega Festivala Ljubljana bo v znamenju glasbe Tomaža Domicelja, ki letos praznuje 75 let.
Tokrat predstavljamo obsežno delo o korespondenci Nikole Tesle z ameriškimi bankirji, plod dolgoletnega dela urednika Tiborja Hrsa Pandurja, in nocojšnji prvi koncert novega cikla Sozvočja svetov, ki ga bomo neposredno prenašali na programu Ars. Napovedujemo tudi prvi koncert nove sezone Srebrnega abonmaja
O glasbenem festivalu in delavnicah Jazzinty, ki potekajo v dolenjski prestolnici, in o filmskem festivalu v Sarajevu, ki se preveša v sklepni del. Foto: Marko Rozman
Ljubitelji in ljubiteljice ene najmlajših, sedme umetnosti – v Cannesu se je začel 76. filmski festival. Postregel bo z 21-imi celovečerci, ki se potegujejo za zlato palmo. Uvodni večer prinaša film francoske režiserke Mäiwenn, ki je vlogo francoskega kralja Ludvika XV zaupala Johnnyju Deppu. Posvetimo se še premieri radijske igre Domovci v Cankarjevem domu, dogodku ob šestdeseti obletnici programa Ars, in knjižnemu sejmu Salone del libro, ki ga bodo sredi tedna bodo odprli v Turinu. Tudi letošnja mednarodna udeležba bo zelo kakovostna, komentira Marij Čuk, častna gostja pa bo Albanija.
Kakšna družbena ureditev bi spodbujala mir, se po navdihu pesmi Johna Lennona sprašujejo udeleženci 55. mednarodnega srečanja pisateljev na Bledu. Udeležuje se ga približno 60 pisateljic in pisateljev. Na predlog slovenskega centra PEN se bodo posvetili tudi odnosu književnosti do resnice, za katero se v obdobju širjenja dezinformacij zdi, da se odmika tudi pisateljem. V oddaji še o 80. jubileju Marka Kravosa, ki ga je pesnik in pisatelj počastil z izidom nove knjige za mlade bralce. Napovedali bomo premiero družinskega muzikala Kresna noč v Cankarjevem domu v Ljubljani in poročali o dogajanju na festivalu Prestopi, ki ga v Mariboru organizira KUD Moment.
V današnji oddaji vas bomo najprej povabili na Festival Ljubljana, kjer se nocoj obeta prava operna poslastica. V Cankarjevem domu bo na ogled Puccinijeva opera Madame Butterfly v izvedbi operne hiše Gledališče La Fenice. Za vse filmoljubce pa se nocoj na ljubljanskem gradu začenja tradicionalni letni kino Film pod zvezdami, ki bo vse do 5. avgusta obiskovalcem ponudil izbor nekaterih najbolj odmevnih filmov pretekle kinematografske sezone, pa tudi pet povsem svežih predpremier in premier. Odprtje bosta zaznamovala dva slovenska filma – celovečerec Jezdeca režiserja Dominika Menceja in kratki film Babičino seksualno življenje Urške Djukič. Prelistali bomo tudi knjižne novsoti založbe Goga.
Ob obeleževanju 110. obletnice rojstva arhitekta Vlasta Kopača, Plečnikovega študenta in sodelavca, danes v Plečnikovi hiši odpirajo razstavo, ki osvetljuje vsestranskost delovanja tega prevečkrat prezrtega arhitekta na mnogih področjih, od arhitekture in spomeniškega varstva, od oblikovanja in predvsem gorniške arhitekture. Majski salon Zveze društev slovenskih likovnih umetnikov 2023, z naslovom Misterij Gea, svoja vrata odpira danes na razstaviščih v Hrastniku, Zagorju ob Savi in Trbovljah. V okviru dogodka bo glavno nagrado Majskega salona prejela umetnica Mateja Kavčič za delo z naslovom Zatočišče. »Gre za črto, ki označuje prehod med začetkom in koncem, kjer znano prehaja v neznano. Gre za temo, ki je od vedno navdihovala umetnost, predvsem književnost«, je povedal Miran Košuta, avtor zamisli o odrskem dogodku Premejevanje, pripovedi o meji skozi besedo sedmih slovenskih in italijanskih avtorjev. Dogodek predstavlja uvod v poletni niz Let’s play 2023, ki ga sooblikujejo tri tržaška gledališča: Slovensko stalno gledališče, Miela Bonawentura in La Contrada. V soboto zvečer prihaja čas 21. Poletne muzejske noči, v kateri se letos združuje več kot 80 muzejev, galerij in drugih zavodov, ki pripravljajo zanimiv in pester program. vizualna podoba: dd-trbovlje.si
Na razstavi V. Mednarodnega trienala keramike UNICUM, ki ga prireja Narodni muzej Slovenije, je na ogled 64 del iz 30 držav. Med drugim je mogoče videti spoj keramike in grafitov ali pa na keramičnih ploščicah spoznavati zgodbo potovanja na severni tečaj. V oddaji tudi o knjigi Končajmo že s samim sabo, v kateri Laurent de Sutter odgovarja na vprašanji, od kod izvira obsedenost s samim sabo in kaj nam to pove o svetu, v katerem živimo. Bili smo na razstavi Leona Zakrajška z naslovom Ojigi. V galeriji Kocka v Novem mestu se z njo poklanjajo velikemu umetniku tradicionalnega japonskega lesoreza in profesorju Yukiju Reiju.
Zadnja oddaja tega tedna bo arhitekturno, likovno in gledališko obarvana. Najprej se bomo posvetili slovenski udeležbi na beneškem arhitekturnem bienalu, ki se začne 20. maja. Izvedeli boste tudi več o potujoči razstavi srbske slikarke Nadežde Petrović, ki je bila kot umetnica močno povezana s slovenski impresionisti. Vabimo pa vas tudi na razstavo del akademskega slikarja mlajše generacije Patrika Dvorščaka ter v gledališče Koper, kjer bo drevi premiera predstave Ni tako slabo kot zgleda.
Deževni dnevi so kot nalašč za kulturno udejstvovanje, na primer obisk predstave. Črna komedija z naslovom Kaos izpod peresa uveljavljenega finskega dramatika Mika Myllyaha v središče postavi tri sodobne ženske, ki jih življenje privede do nekontroliranega vedenja. Prvo slovensko uprizoritev te komedije, v SNG Nova Gorica, režira Diego de Brea. Pestro gledališko dogajanje pa se konec tedna obeta tudi v gledališču Glej z mednarodnim festivalom mladinskega avtorskega gledališča FUN. Vabimo pa vas tudi na zadnji koncert jubilejne 10. sezone cikla komorne glasbe Carpe artem, ki ga pripravlja Društvo za komorno glasbo Amadeus v koprodukciji s SNG Maribor.
V današnji oddaji Svet kulture se posvečamo že drugemu simpoziju s temo 'Meje skozi film in zgodovino', ki v Gorici in Ljubljani poteka v sklopu projekta Vzhod/Zahod. Tokrat se z razpravami s temo vključevanja arhivskega materiala v poučevanje zgodovine posvečajo mladim. V oddaji pa tudi o nocojšnjem koncertu v okviru zlatega abonmaja Cankarjevega doma, ko bo v Gallusovi dvorani nastopil Kraljevi škotski nacionalni orkester, na sporedu pa bo tudi ljubljanska premiera Koncerta za orgle, trobento in orkester turškega skladatelja Fazila Saya.
Posvečamo se novi pesniški zbirki Nine Dragičević z naslovom Ampak, kdo?, ki je izšla v zbirki Vizibilije založbe Škuc. Ocenjujemo predstavo Mario in čarodej, novo uprizoritev Slovenskega stalnega gledališča v Trstu, dramatizacijo ene od najznamenitejših novel Thomasa Manna v režiji Ivane Djilas. Oziramo se tudi v Rim, kjer so odprli nove muzejske prostore ob rimskem Forumu.
V Kinodvoru v Ljubljani bo drevi premiera dokumentarca Andrine Mračnikar o izginjanju slovenščine iz vsakdanjega življenja koroških Slovencev. Film Izginjanje je prejel nagrado občinstva na graškem festivalu Diagonale. V oddaji tudi o 11. festivalu bralne kulture Prepišno uredništvo, ki ga pripravlja založba LUD Literatura. S festivalom želijo opozoriti, da je tudi žanrska literatura kakovostna in je lahko veliko več kot le lahko branje.
Plesna predstava belgijskega koreografa in plesalca Jana Martensa, vsak poskus se bo končal z zdrobljenimi telesi in zlomljenimi kostmi, prihaja na oder Gallusove dvorane Cankarjevega doma. Izvedla jo bo plesna skupina GRIP v sodelovanju z nemško plesno skupino Dance on Ensemble. Martens bo v času bivanja v Ljubljani za profesionalne plesalce, koreografe in performerje izvedel tudi plesno delavnico. Poročamo pa tudi o gostovanju članic komorne zasedbe Absolút Trio in mezzosopranistke Mojce Vedernjak v Sloveniji. Začnemo malo po šestnajsti.
V današnjem Svetu kulture ponujamo predstavitev razstave Odsotnost prisotnosti umetnice Đejmi Hadrović. Razstava, ki se nocoj odpira v ljubljanski Galeriji P74, sodi v okvir nagrade skupine OHO, ki jo je umetnica prejela lani, pokaže pa izkušnjo nomadskega življenja sodobne umetnice ter odstira vprašanja o njeni poziciji, delovanju in vlogi v današnji družbi. Temu pa dodajamo še pregled dogajanja ob 30-ti obletnici smrti enega naših najpomembnejših cineastov Franceta Štiglica, ki je v svoji 40-letni karieri ustvaril več celovečercev, pa tudi televizijskih nanizank ter kratkih in dokumentarnih filmov. V Murski Soboti bodo obletnico zaznamovali z drevišnjo projekcijo digitalno restavrirane kopije Štigličevega filma Veselo gostivanje. (foto: Đejmi Hadrović, »Odsotnost prisotnosti«, 2022 © arhiv Galerije P74)
V Mini teatru mesec maj začenjajo s politično temo. V režiji Ivice Buljana bo premierno uprizoritev doživela drama Angeli v Ameriki. V njej ameriški dramatik Tony Kushner tematizira epidemijo aidsa na začetku 80-ih let 20. stoletja in njegove politične vplive na manjšino gejevske skupnosti. Predstavljamo tudi mladinske in otroške knjige, to so: Moja babi Jana de Kinderja, Kaj pa, če me pogoltne kit? Susanne Isern, Nič več kot prej Manke Kremenšek Križman, Gora odmevov Lauren Wolk in Žabci Dore Kaštrun. Od 3. do 9. maja pa si je v Kinodvoru mogoče brezplačno ogledati pet filmov, ki so bili uvrščeni v ožji izbor za nagrado občinstva LUX.
V prejšnjih letih se je pokazalo, kako pomembna je svoboda gibanja, hkrati pa, da izolacija ni nujno ovira za ustvarjalnost – posnetki plesnih točk so preplavili splet. Leto je naokoli in pred vrati mednarodni dan plesa. In kot sporoča letošnji pisec domače poslanice plesalec in koreograf Iztok Kovač, je ples že v nas, samo na novo ga odkrivamo, tako kot kipar v kamnu vidi obliko. Odpravili se bomo tudi v Posavje na razstavo Po stopinjah Ajdov – ta je del projekta, v katerem so povezali zgodovinsko obdobje in izročilo Ajdov, ki so posavski prostor naseljevali pred več kot 7000 leti – z naravno in kulturno dediščino. Pa še na knjižni sejem v Leipzigu skočimo, kjer se kot častna gostja predstavlja Avstrija in to s prav posebno besedo: Meaoiswiamia. Gre za posebej ustvarjeno skovanko, ki pomeni več kot mi, z njo pa želijo sporočiti, da literature ni mogoče zreducirati na skupni imenovalec – ne po obliki ne po vsebini.
V oddaji se posvetimo dogajanju v Leipzigu, ki je ta teden postal mednarodno literarno stičišče pisateljev, pisateljic ter založniških hiš. Na mednarodnem knjižnem sejmu bo mogoče najti dela slovenskih avtorjev in avtoric, na sejemskih dogodkih bodo med drugimi sodelovali tudi Miljana Cunta, Gregor Podlogar in Stanka Hrastelj. V nadaljevanju lahko prisluhnete , kakšen pečat je na Radiu Slovenija pustila dolgoletna novinarka, prevajalka in filmska kritičarka, Rapa Šuklje. Na današnji dan je namreč minilo sto let od njenega rojstva.
Slikar Rembrandt, rojen leta 1606 v Leidnu na Nizozemskem, je znan kot mojster svetlobe – globino, tako prostorsko kot čustveno, je ustvarjal z dramatično igro senc in osvetlitev. Ta učinek je posebno opazen v črno-beli grafiki, kjer se pokaže še ena njegova veščina – risba. V Narodni galeriji v Ljubljani bodo jutri odprli veliko razstavo z naslovom Rembrandt. Grafike največjega starega mojstra, ki je plod sodelovanja z Muzejem Rembrandtova hiša iz Amsterdama. Predstavljamo tudi premiero plesne predstave Praznik dela plesalke v ljubljanski Stari mestni elektrarni. Predstava tematizira pojmovanje dela, kot se je spreminjalo v zadnjih letih in kot obstaja danes.
Neveljaven email naslov