Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Osrednji glasbeni dogodek na Programu Ars bo nocoj ob 20.00 koncert v Komornem studiu. V okviru cikla oddaj Komorni studio bo v studiu 13 gostoval mednarodno uveljavljeni čembalist in organist Tomaž Sevšek, ki bo igral na čembalo in klavikord. Čembalist in organist Tomaž Sevšek, po rodu iz Šoštanja, se kot koncertni solist in komorni glasbenik posveča glasbi za različne instrumente s tipkami od pozne renesanse do glasbene avantgarde 20. in 21. stoletja. Ob igranju se raziskovalno poglavja tudi v izvajalsko prakso glasbo iz preteklih obdobij, ki jo izvaja. Klavir in orgle se je začel učiti v Glasbeni šoli v Velenju. Orgle je študiral na Visoki šoli za glasbo v Freiburgu pri Zsigmondu Szathmaryju in čembalo pri Robertu Hillu. Dodatno se je izobraževal pri Davidu Higgsu in Arthurju Haasu na glasbeni akademiji Eastman v Rochestru v ameriški zvezni državi New York.
Tomaž Sevšek je specialist za različne, predvsem zgodovinske instrumente s tipkami:
''Izbral sem dve po tipu različni glasbili, torej ta velik 16-čeveljski čembalo in pa klavikord. Znano je, da je Johann Sebastian Bach že leta 1719 poskrbel, da so na dvoru v Köthnu, kjer je deloval, naročili velik, 16-čeveljski čembalo. Očitno so ga navduševali: polnost registra, ki igra oktavo nižje, in pa veliko število različnih zvočnih kombinacij. Bachov prvi biograf Johann Nikolaus Forkel je menil, da je Johann Sebastian najraje igral prav na klavikord, saj mu je ta omogočal prav posebno spevnost klavirske igre – in ta naj bi bila za velikega skladatelja najpomembnejša. Klavikord je bil verjetno najpomembnejše glasbilo s tipkami v Nemčiji v 2. polovici 18. stoletja, kar je takrat zaznamoval glasbeni ''slog občutenja.''
Čembalist Tomaž Sevšek je leta 2005 soustanovil uspešni ansambel za staro glasbo Musica cubicularis in nato še Zavod za umetniško poustvarjanje in izobraževanje na področju stare glasbe Harmonía Antíqua Labacensis.
Tomaž Sevšek bo nocoj igral na baročni dvomanualni čembalo, izdelan po modelu nemškega izdelovalca Hassa iz leta 1734 kot kopija čembala s 16-čeveljskim registrom, ki je največji čembalo v Sloveniji. Ob tem čembalu bo predstavil klavikord, pri nas manj znani instrument s tipkami po izvirnem Hubertovem modelu iz leta 1789, ki je kopija vezanega klavikorda. Podrobneje o obeh glasbilih bo čembalist predstavil v pogovoru med koncertom, na katerem bo izvedel pester spored skladb iz 18. stoletja: Toccato v D-duru in dva Dueta v e-molu in F-duru Johanna Sebastiana Bacha, Sonato v F-duru Carla Philippa Emanuela Bacha ter dve priredbi za čembalo: arije iz opere Rinaldo Georga Friedricha Händla v priredbi Williama Babella za čembalo in Koncerta v F-duru za violino in godala Giuseppeja Tartinija, ki ga je kot čembalski Koncert v D, št. II, priredil Tartinijev mlajši sodobnik Leonhard Frischmuth. Koncert si boste ob 20-ih lahko tudi ogledali na Arsovi spletni strani.
Številno občinstvo, ki se je udeležilo svečanosti ob odprtju novih prostorov Akademije za glasbo Univerze v Ljubljani v prenovljeni palači Kazina, je dokaz, kako težko je bila selitev pričakovana. Na prostorsko stisko so namreč opozarjali več kot 20 let. Ta in prihodnji teden na akademiji potekajo dnevi odprtih vrat. Še do nedelje pa lahko ujamete, v kinu ali na spletu, 33. Ljubljanski mednarodni filmski festival. Tokrat se bomo ozrli k trem delom, ki se lotevajo temačnejših tem. In ko smo že pri teh: v Milanu v razstavišču Kraljeve palače je na ogled razstava slikarja drobnih pošasti, nočnih mor in oniričnih vizij, Hieronymusa Boscha. Namen je, da bi z njo dopolnili tisti del renesančne zgodovine, ki je napolnjen z domišljijskim svetom in sanjami. In še o koledarju Celjske Mohorjeve družbe bomo spregovorili. Vabimo vas, da prisluhnete pripovedim o književnosti in arhitekturi: v Plečnikovem letu, ko obeležujemo 150. obletnico rojstva velikega slovenskega arhitekta, bodo nocoj odprli osrednjo razstavo z naslovom Plečnik: metropola, kraj, vrt. Na njej bodo predstavljeni realizirani in nerealizirani projekti Jožeta Plečnika z Dunaja, Prage in Ljubljane, njegovi zapiski, intimne skice, risbe, načrti, makete, kipci – med njimi nekateri, ki še niso bili predstavljeni širši javnosti. Več o razstavi v oddaji, v kateri smo spregovorili tudi o knjigah Samo en ples, biografiji plesne umetnice Marte Paulin Schmidt ter Midva ne bova rešila sveta, eseji o teorijah zarote.
na fotografiji: Plečnik na Dunaju v Wagnerjevi šoli, okoli 1898 © Dokumentacija MGML, Plečnikova zbirka Vabimo vas, da prisluhnete pripovedim o književnosti in arhitekturi: v Plečnikovem letu, ko obeležujemo 150. obletnico rojstva velikega slovenskega arhitekta, bodo nocoj odprli osrednjo razstavo z naslovom Plečnik: metropola, kraj, vrt. Na njej bodo predstavljeni realizirani in nerealizirani projekti Jožeta Plečnika z Dunaja, Prage in Ljubljane, njegovi zapiski, intimne skice, risbe, načrti, makete, kipci – med njimi nekateri, ki še niso bili predstavljeni širši javnosti. Več o razstavi v oddaji, v kateri smo spregovorili tudi o knjigah Samo en ples, biografiji plesne umetnice Marte Paulin Schmidt ter Midva ne bova rešila sveta, eseji o teorijah zarote.
na fotografiji: Plečnik na Dunaju v Wagnerjevi šoli, okoli 1898 © Dokumentacija MGML, Plečnikova zbirka
3648 epizod
Predstave, razstave, koncerti, knjige, festivali in druge teme kulture in umetnosti imajo svoje mesto v Svetu kulture, edini dnevni informativni oddaji Radia Slovenija o kulturi. V zgoščeni obliki predstavljamo novosti – spremljamo predvsem kulturno dogajanje pri nas, občasno pa tudi v tujini.
Osrednji glasbeni dogodek na Programu Ars bo nocoj ob 20.00 koncert v Komornem studiu. V okviru cikla oddaj Komorni studio bo v studiu 13 gostoval mednarodno uveljavljeni čembalist in organist Tomaž Sevšek, ki bo igral na čembalo in klavikord. Čembalist in organist Tomaž Sevšek, po rodu iz Šoštanja, se kot koncertni solist in komorni glasbenik posveča glasbi za različne instrumente s tipkami od pozne renesanse do glasbene avantgarde 20. in 21. stoletja. Ob igranju se raziskovalno poglavja tudi v izvajalsko prakso glasbo iz preteklih obdobij, ki jo izvaja. Klavir in orgle se je začel učiti v Glasbeni šoli v Velenju. Orgle je študiral na Visoki šoli za glasbo v Freiburgu pri Zsigmondu Szathmaryju in čembalo pri Robertu Hillu. Dodatno se je izobraževal pri Davidu Higgsu in Arthurju Haasu na glasbeni akademiji Eastman v Rochestru v ameriški zvezni državi New York.
Tomaž Sevšek je specialist za različne, predvsem zgodovinske instrumente s tipkami:
''Izbral sem dve po tipu različni glasbili, torej ta velik 16-čeveljski čembalo in pa klavikord. Znano je, da je Johann Sebastian Bach že leta 1719 poskrbel, da so na dvoru v Köthnu, kjer je deloval, naročili velik, 16-čeveljski čembalo. Očitno so ga navduševali: polnost registra, ki igra oktavo nižje, in pa veliko število različnih zvočnih kombinacij. Bachov prvi biograf Johann Nikolaus Forkel je menil, da je Johann Sebastian najraje igral prav na klavikord, saj mu je ta omogočal prav posebno spevnost klavirske igre – in ta naj bi bila za velikega skladatelja najpomembnejša. Klavikord je bil verjetno najpomembnejše glasbilo s tipkami v Nemčiji v 2. polovici 18. stoletja, kar je takrat zaznamoval glasbeni ''slog občutenja.''
Čembalist Tomaž Sevšek je leta 2005 soustanovil uspešni ansambel za staro glasbo Musica cubicularis in nato še Zavod za umetniško poustvarjanje in izobraževanje na področju stare glasbe Harmonía Antíqua Labacensis.
Tomaž Sevšek bo nocoj igral na baročni dvomanualni čembalo, izdelan po modelu nemškega izdelovalca Hassa iz leta 1734 kot kopija čembala s 16-čeveljskim registrom, ki je največji čembalo v Sloveniji. Ob tem čembalu bo predstavil klavikord, pri nas manj znani instrument s tipkami po izvirnem Hubertovem modelu iz leta 1789, ki je kopija vezanega klavikorda. Podrobneje o obeh glasbilih bo čembalist predstavil v pogovoru med koncertom, na katerem bo izvedel pester spored skladb iz 18. stoletja: Toccato v D-duru in dva Dueta v e-molu in F-duru Johanna Sebastiana Bacha, Sonato v F-duru Carla Philippa Emanuela Bacha ter dve priredbi za čembalo: arije iz opere Rinaldo Georga Friedricha Händla v priredbi Williama Babella za čembalo in Koncerta v F-duru za violino in godala Giuseppeja Tartinija, ki ga je kot čembalski Koncert v D, št. II, priredil Tartinijev mlajši sodobnik Leonhard Frischmuth. Koncert si boste ob 20-ih lahko tudi ogledali na Arsovi spletni strani.
Številno občinstvo, ki se je udeležilo svečanosti ob odprtju novih prostorov Akademije za glasbo Univerze v Ljubljani v prenovljeni palači Kazina, je dokaz, kako težko je bila selitev pričakovana. Na prostorsko stisko so namreč opozarjali več kot 20 let. Ta in prihodnji teden na akademiji potekajo dnevi odprtih vrat. Še do nedelje pa lahko ujamete, v kinu ali na spletu, 33. Ljubljanski mednarodni filmski festival. Tokrat se bomo ozrli k trem delom, ki se lotevajo temačnejših tem. In ko smo že pri teh: v Milanu v razstavišču Kraljeve palače je na ogled razstava slikarja drobnih pošasti, nočnih mor in oniričnih vizij, Hieronymusa Boscha. Namen je, da bi z njo dopolnili tisti del renesančne zgodovine, ki je napolnjen z domišljijskim svetom in sanjami. In še o koledarju Celjske Mohorjeve družbe bomo spregovorili. Vabimo vas, da prisluhnete pripovedim o književnosti in arhitekturi: v Plečnikovem letu, ko obeležujemo 150. obletnico rojstva velikega slovenskega arhitekta, bodo nocoj odprli osrednjo razstavo z naslovom Plečnik: metropola, kraj, vrt. Na njej bodo predstavljeni realizirani in nerealizirani projekti Jožeta Plečnika z Dunaja, Prage in Ljubljane, njegovi zapiski, intimne skice, risbe, načrti, makete, kipci – med njimi nekateri, ki še niso bili predstavljeni širši javnosti. Več o razstavi v oddaji, v kateri smo spregovorili tudi o knjigah Samo en ples, biografiji plesne umetnice Marte Paulin Schmidt ter Midva ne bova rešila sveta, eseji o teorijah zarote.
na fotografiji: Plečnik na Dunaju v Wagnerjevi šoli, okoli 1898 © Dokumentacija MGML, Plečnikova zbirka Vabimo vas, da prisluhnete pripovedim o književnosti in arhitekturi: v Plečnikovem letu, ko obeležujemo 150. obletnico rojstva velikega slovenskega arhitekta, bodo nocoj odprli osrednjo razstavo z naslovom Plečnik: metropola, kraj, vrt. Na njej bodo predstavljeni realizirani in nerealizirani projekti Jožeta Plečnika z Dunaja, Prage in Ljubljane, njegovi zapiski, intimne skice, risbe, načrti, makete, kipci – med njimi nekateri, ki še niso bili predstavljeni širši javnosti. Več o razstavi v oddaji, v kateri smo spregovorili tudi o knjigah Samo en ples, biografiji plesne umetnice Marte Paulin Schmidt ter Midva ne bova rešila sveta, eseji o teorijah zarote.
na fotografiji: Plečnik na Dunaju v Wagnerjevi šoli, okoli 1898 © Dokumentacija MGML, Plečnikova zbirka
Danes v oddaji izpostavljamo 14. mednarodni festival novomedijske kulture Speculum Artium, ki bo do sobote ponujal prikaz in izkušnjo osupljivega sveta, v katerem se dosežki sodobne tehnologije prepletajo z neizmerno domišljijo umetnikov.Festival srednjeveške in renesančne glasbe Flores Musicae že dvajseto leto organizira Kulturni dom Nova Gorica v sodelovanju z različnimi italijanskimi in slovenskimi društvi in ustanovami na Goriškem in Tržaškem, danes se začenja v vili Vipolže v Goriških brdih. 60. Linhartovo srečanje, festival ljubiteljskega gledališča iz Slovenije in zamejstva pa bo popestrilo kulturno dogajanje v Postojni. Pozornost namenjamo tudi mednarodni filozofski konferenci z naslovom Gospodar - o sodobnih strukturah oblasti in razstavi Umetnost na delu, ki jo nocoj odpirajo v Muzeju sodobne umetnosti Metelkova. Foto: Arhiv Delavskega doma Trbovlje
Izjemno plodovit slovenski pisatelj Miha Mazzini je v knjigi Osebno strnil svoje najbolj osebne izkušnje koronskega obdobja, ko se je po razhodu s partnerko lotil preizkušanja številnih novodobnih praks kot so meditacija, šamanizem in romanje. V oddaji poročamo tudi o današnjem dnevu Frana Ramovša. Inštitut za slovenski jezik Frana Ramovša je namreč ob 70-letnici smrti svojega ustanovitelja pripravil številne dogodke.
V Mariboru se je sinoči sklenil 11. festival dokumentarnega filma Dokudoc. Potem ko je na filmskem festivalu Al Jazeera Balkans v Sarajevu doživel svetovno premiero, so pretresljivi dokumentarec Mirana Zupaniča Sarajevo safari prikazali še na mariborskem festivalu, kjer je včeraj prejel glavno nagrado DOKUDOC 2022. »To je film z zlobo, ki je ne boste pozabili. Čutili boste izgubo ljudi in sovražili boste, da so lahko ljudje tako okrutni. Če smo pozabili, kako nora je lahko vojna - ta film nas bo na to vedno opominjal,« je zapisala žirija festivala Dokudoc v utemeljitvi nagrade za film. V oddaji predstavljamo tudi četrto prozno delo vsestranskega ustvarjalca Roka Vilčnika – roman Sveti gozd ter vas vabimo v novomeško galerijo Simulaker na razstavo slikarke Neže Perovšek.
V zadnji oddaji tega tedna vabimo v gledališče: V SNG Nova Gorica bo na ogled gledališka klasika Bulgakova Mojster in Margareta, v SLG Celje bo zaživela otroška predstava Slobodana Obradovića Robin Hood, v ljubljanski Drami pa ta konec tedna poteka t.i. Cementfest. V okviru festivala so na ogled tri uprizoritve iz Ljubljane, Beograda in Zagreba, ki so nastale po drami Cement nemškega dramatika Heinerja Müllerja. V oddaji pa tudi več o festivalu dokumentarnega filma DokuDoc, ki se je včeraj začel v Mariboru.
Hribarjeva dvorana na ljubljanskem Gradu bo nocoj prizorišče slavnostne podelitve nagrade lastovka za najboljšo kratko zgodbo leta 2022. Natečaj že enaintrideset let pripravlja uredništvo za kulturo tretjega programa Radia Slovenija, strokovna žirija pa je tokrat izbrala zmagovalno kratko zgodbo z naslovom Pod barvami na sliki. Dramsko besedilo Cement nemškega dramatika Heinerja Müllerja je nastalo po istoimenskem romanu pisatelja Fjodorja Gladkova ter je spoj intimnih in političnih dimenzij. Režiser Sebastjan Horvat ter dramaturg in avtor priredbe Milan Ramšak Marković sta besedilo na oder postavila v treh različnih interpretacijah, ki so premiere doživele v treh različnih mestih bivše Jugoslavije. Drevi bo v Veliki gledališki dvorani Slovenskega narodnega gledališča Maribor prvi koncert simfoničnega cikla, ki bo tudi otvoritveni koncert 15. Festivala Maribor. Do sobote v Ljubljani poteka festival zvočnih sprehodov, zvočnih dogodkov in refleksij z imenom To)pot, ki združuje umetnice, teoretičarke ter radovedno občinstvo, ki mu je blizu hoja kot praksa ustvarjanja in poslušanja okolice.To so poudarki današnje oddaje Svet kulture, v kateri predstavljamo še nominirance za Rožančevo nagrado.
Priznani ameriški plesalec in koreograf Ty Boomershine se je vrsto let učil od Lucinde Childs, ki jo uvrščamo med prelomne umetnice postmodernega plesa. Njene koreografije zaznamuje minimalizem, za katerega sta značilna gibanje in ponovitev. Boomershine je rekonstrukcijo njene ustvarjalnosti vpletel v predstavo Dela v tišini, ki smo si jo lahko ogledali na odru Kina Šiška v izvedbi berlinske plesne zasedbe Dance on ensemble. V Svetu kulture se bomo posvetili še jesenskim novostim Cankarjeve založbe: novo zbirko kratkih zgodb je napisala Vesna Lemaić, Ivo Svetina je objavil delo, za katerega pravi, da je njegovo zadnje, grafični oblikovalec Žiga Valetič pa nas vabi v zaodrje nastanka knjig. In za konec še v Trst, kjer praznujejo 120 let Openskega tramvaja, ki je, kot poroča Marij Čuk, že del kulturne dediščine na Tržaškem in njene jezikovne večizraznosti.
V torkovem pregledu dogajanja v ospredje postavljamo film, glasbo in literaturo. Z našo berlinsko dopisnico smo obiskali tamkajšnji literarni festival; predstavljamo ciklus zvočnih eksperimentalnih dogodkov Sound Explicit 2022, ki pomeni širok žanrski razpon – od zvočnih raziskav in improvizirane glasbe do eksperimentalnih zvočnih projektov; najavljamo drevišnji koncert Sedem trobent apokalipse v Gallusovi dvorani Cankarjevega doma in v neposrednem prenosu na programu Ars; ter pregledujemo program Tedna korejskega filma, ki bo vse tja do nedelje v Kinodvoru ponudil projekcije izbora petih filmov različnih žanrov iz najnovejše južnokorejske filmske produkcije. (foto: Albrecht Dürer, ''Štirje jezdeci apokalipse'', 1498)
Medtem ko je farmacevtska industrija spodbujala odvisnost od opiatov, je na drugi strani sponzorirala zbirke najuglednejših svetovnih muzejev, tej temi se posveča zmagovalni film 79. beneške Mostre, dokumentarec Vsa lepota in prelivanje krvi režiserke Laure Poitras. Ob nagrajencih filmskega festivala v Benetkah bomo prelistali tudi po knjižnih novostih zbirke Maksime in misli Nicolasa Chamforta in romanu Spomini antisemita Gregorja von Rezzorija, ki sta izšli pri zbirki Kondor.
V SNG Maribor so pripravili mladinsko predstavo izpod peresa dramaturginje Maje Burin Rdeča kapuca, jutri pa se v Prešernovem gledališču Kranj obeta premiera proletarske komedije Darija Foja Vse zastonj! Vse zastonj! v režiji Ajde Valcl. Slišali boste tudi več o letošnji prejemnici nagrade Vilenica Amandi Aizpuriete.
Mednarodni literarni festival Vilenica bo nocoj postregel s predstavitvijo sodobne estonske literature ob izidu antologije Meelestik – Domišljijska pokrajina v souredništvu Julije Potrč Šavli. Včerajšnji osrednji dogodek pa je bila večerna okrogla miza na temo Kako daleč je dom. Odpravili se bomo tudi v zapuščeno Palačo Cukrarna, ki je z emotivno energijo svojih začasnih prebivalcev nagovorila ustvarjalce intermedijske uprizoritve romana Severni sij Draga Jančarja, da so prvi del projekta zasnovali prav za ta prostor. Režiser Primož Ekart protagonista Erdmana vidi kot nekakšno metaforo človeka v (pred)kataklizmičnem času, kot "občutljiv kompas, ki divje niha" v večnem iskanju azila. In kot doda, konec koncev vsi na neki način ob določen času dneva iščemo azil – zatočišče, kamor se umaknemo. V Svetu kulture še o 28. koncertu v Komornem studiu programa Ars – Na gladini spomina: klavirske skladbe in samospevi Josipine Turnograjske in Miroslava Vilharja.
Osrednja tema letošnjega mednarodnega literarnega festivala Vilenica je begunstvo in z njim vprašanje Kako daleč je dom. Osrednjo nagrado festivala Vilenica pa bodo podelili latvijski pesnici Amandi Aizpuriete. Pod drobnogled bomo vzeli film Tár, ki izstopa na beneški Mostri, najstarejšem filmskem festivalu na svetu. Z njim se po 16-ih letih na filmsko prizorišče vrača režiser Todd Field, glavno vlogo zvezdniške dirigentke pa je v njem zaigrala Cate Blanchett. Prisluhnili bomo tudi Topografijam zvoka, mednarodnemu festivalu zvočnih umetnosti.
V Štihovi dvorani Cankarjevega doma bo potekala komorna opera ''Svatba'' kanadske skladateljice Ane Sokolović, ki je bila pri nas sicer prvič izvedena leta 2017, v sklopu 65. Festivala Ljubljana, a tokrat v izvedbi domačih pevk. Predstavljamo tudi knjižne novosti za otroke in mladino slovenskih založb, ki so pospremile novo šolsko leto. Na kratko pa napovedujemo še začetek 8. festivala Hiša strpnosti. (foto: ''Svatba'' Ane Sokolović / Darja Štravs Tisu)
Od majhnega sem si želel odgovoriti na vprašanje, kako bi bilo vstopiti v umetnino, če bi kip ali slika imela vrata, pravi multidisciplinarni umetnik Jaša Mrevlje-Pollak. Odgovor išče v projektu Bloom, s katerim bo za en dan zasedel celotno poslopje Kina Šiška. S prepletom različnih umetniških izrazov v prostoru bo skušal doseči potopitev v svoje delo. Predstavljamo tudi muzikal Boljši svet in predstavo Kdo se boji Virginie Woolf, premieri, s katerima Mestno gledališče Ljubljansko in Miniteater vstopata v novo sezono.
Izpostavljamo dva vrhunska glasbena dogodka. V organizaciji Festivala Ljubljana bo v Cankarjevem domu nastopil Londonski kraljevi filharmonični orkester pod taktirko Vasilija Petrenka. V okviru festivala Imago Sloveniae pa bo v Mestnem muzeju v Ljubljani nastopila naša vrhunska kitaristka Klara Tomljanovič, ki bo premierno izvedla štiri nova dela za kitaro. V oddaji tudi o mladinskem filmu, ki prihaja v kinodvorane. Gajin svet 2 je nadaljevanje uspešnice iz leta 2018 o deklici, ki je pametna, radovedna in neposredna - in ki s svojim najboljšim prijateljem, računalniškim genijem Maticem, pogosto rešuje iz težav druge, svojo sestro in celo odrasle.
K temu, da sta opera in klasična glasba prodrla med širšo javnost, je pomembno prispeval tudi španski baritonist Placido Domingo, član slavne zasedbe treh tenorjev Carreras, Pavarotti, Domingo. Nocoj bo že četrtič nastopil v Sloveniji, z Orkestrom Slovenske filharmonije in urugvajsko sopranistko Mario Jose Siri bo stopil na oder Gallusove dvorane Cankarjevega doma. O tem v Svetu kulture in o filmu: v tekmovalni program Obzorja 79. beneškega filmskega festivala, ki se začenja danes, je uvrščena tudi slovenska manjšinska koprodukcija Najsrečnejši človek na svetu makedonske režiserke in scenaristke Teone Strugar Mitevske. V Mariboru pa se z rdečo nitjo igrivosti kot metafore bivanja in kreativnosti začenja 16. festival sodobnega plesa Platforma, ki bo s predstavami in drugimi dogodki na številnih prizoriščih v mestu, tudi na prostem, vabil občinstvo vse do nedelje.
Piranski ex-tempore je kreativno, zanimivo in tekmovalno dogajanje, poudari kustosinja Majda Božeglav Japelj pred začetkom enega pomembnejših likovnih dogodkov v slovenski Istri, ki je letos 57. po vrsti. Želijo privabiti mlade, zato se povezujejo z raznimi akademijami, tokrat bo v žiriji prisoten direktor beneške. Za nagrade so bodo na ex-temporu v Piranu potegovali tako akademski kot ljubiteljski slikarji in slikarke. V Svetu kulture se bomo posvetili tudi 43. dnevu v sklopu 102. Salzburških slavnostnih iger, enega najstarejših festivalov na svetu. Danes bodo uprizorili Janáčkovo Katjo Kabanovo, nastopili bodo tudi Berlinski filharmoniki z Danielom Hardingom.
Kljub nasprotovanju ukrajinske skupnosti Slovenije bo v sklopu 70. festivala Ljubljana v Gallusovi dvorani nastopil zakonski par – sopranistka Ana Netrebko in tenorist Jusif Ejvazov – ob spremljavi Simfoničnega orkestra RTV Slovenija pod vodstvom dirigenta Michelangela Mazze. Koncert bomo napovedali malce po 16ti, ko bomo predstavili tudi razstavo Industrija jekla Tobiasa Putriha, enega naših najpomembnejših kiparjev srednje generacije. V Galeriji Ravne na Koroškem bodo na ogled njegove jeklene skulpture, s katerimi se bo navezal na več kot 400-letno tradicijo železarstva v teh krajih ter Formo vivo Ravne, zbirko 36ih jeklenih skulptur v mestu in okolici. Foto: Tobias Putrih, Industrija jekla, vir: Galerija Ravne
Izpostavljamo koncert, ki bo nocoj na sporedu Festivala Ljubljana. Gre za obetavni in produkcijsko povsem nov glasbeni večer, ki ga bodo izvedli Slovenski mladinski orkester z dirigentko Živo Ploj Peršuh in glasbeno družino Krajnčan.Predstavljamo tudi roman v stripu Nekropola, ki ga je po znamenitem avtobiografskem romanu Borisa Pahorja ustvaril mladi tržaški umetnik Jurij Devetak.
Kabinet čudes mi je blizu zato, ker je povezan s čudenjem, pravi umetnik Damijan Kracina, ki se v svojih delih pogosto naslanja na te zbirke kuriozitet, nekakšne predhodnice muzejev. Prostor galerije Društva Likovnih umetnikov je na razstavi 0,22 naselil s skoraj nelagodje zbujajočimi oblikami, ki spajajo namige na živalski, človeški in rastlinski svet. So ta bitja ogrožena ali pa morda ogrožajo nas? Gre morda za arheološke izkopanine kosti nenavadnih izumrlih vrst? V Mestni knjižnici Ljubljana pa je potekala mednarodna raziskovalna delavnica na temo Cenzura in samocenzura žensk. Predavateljice iz različnih evropskih univerz so govorile o zgodovini cenzure žensk in njihovem položaju v 19. stoletju. Strategije cenzure in samocenzure pisateljic in intelektualk pa so osvetlile tudi z vidika aktualnosti. Foto: Galerija DLUL
Nocoj se v ljubljanskih Križankah, v sklopu Festivala Ljubljana obeta muzikal Povodni mož. Ta je nastal po besedilu Ambroža Kvartiča, glasbo je prispevala Neža Buh – Neisha, Željko Božič in Maša Kagao Knez se podpisujeta kot koreografa, režira pa Sara Lucu. tako iz Prešernovega dela kakor tudi iz ljudskih zgodb je postavljen v sodoben čas in podprt z novodobnimi scenskimi vizualijami ter na duhovit način ozavešča in nagovarja slehernega posameznika k razmisleku o uporabi in vplivu družbenih omrežij. V Cukrarni bodo v okviru letošnjih Mladih levov Neja Tomšič in Nonument Group predstavili projekt Krog, oziroma »potopitveno dokumentarno instalacijo s pripovedovanjem«, kot svoj Krog označijo sami. V Petanjcih v Prekmurju pa se je začel 26. Festival vina in poezije. (foto: Primož Lukežič)
Neveljaven email naslov