Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Svetovne raziskave kažejo, da ima eno izmed motenj avtističnega spektra 1 odstotek ljudi. Pogostost avtizma je v zadnjih dveh desetletjih narasla za več desetkrat – v Sloveniji se vsako leto z avtistično motnjo rodi okoli 200 otrok. Gre za razvojno nevrološko motnjo, s katero se posameznik rodi in ga spremlja vse življenje.
Motnja, za katero zdravila ni
Svetovne raziskave kažejo, da ima eno izmed motenj avtističnega spektra 1 odstotek ljudi. Pogostost avtizma je v zadnjih dveh desetletjih narasla za več desetkrat – v Sloveniji se vsako leto z avtistično motnjo rodi okoli 200 otrok. Gre za razvojno nevrološko motnjo, s katero se posameznik rodi in ga spremlja vse življenje. O spektru avtistične motnje pa govorimo zaradi njene heterogenosti. Avtizem se pri vsakem posamezniku kaže drugače, vendar pa imajo vsi ljudje z avtizmom težave na treh glavnih področjih: težave s socialno komunikacijo, težave s socialno interakcijo in težave na področju fleksibilnosti mišljenja.
Kljub številnim raziskavam pa vzrok avtizma ni točno določljiv, poudarja asistentka doktorica Jerneja Maček, specialistka otroške in mladostniške psihiatrije ter vodja Ambulante za avtizem, ki deluje v okviru Pediatrične klinike v Ljubljani.
Nekoč so bili prepričani, da so izvor avtizma »hladne matere« – hladne matere brez občutkov, ki so svoje otroke vodile v mentalno izolacijo, kasneje je veljajo prepričanje, da je avtizem biološka motnja in ne čustvena oziroma duševna prizadetost. Danes raziskave kažejo na kombinacijo dejavnikov – tako genetskih kot okoljskih – ki lahko povzročijo spremembe v razvoju možganov, večkrat pa se avtistična motnja pojavi pri dečkih kot pri deklicah.
Čeprav natančnega vzroka za pojav avtizma ne poznamo, pa vemo, da avtizma ne more povzročiti vzgoja ali socialne okoliščine, prav tako ni dokazov, da bi obstajala povezava med cepljenjem in avtizmom. Zdi pa se, da je pojavi pogostejši pri dečkih kot pri deklicah.
Posamezne znake avtistične motnje lahko pri otroku opazimo pri enem letu starosti – kažejo se kot primanjkljaj skupne vezane pozornosti. Z odraščanjem je znakov vse več, a prvo resno opozorilo, da se otrok ne razvija pravilno, je odsotnost govornega razvoja. Če do 16. meseca starosti niso prisotne posamezne besede oziroma do 2. leta starosti otrok ne povezuje besed v posamezne stavke, potem je čas za obisk pediatra.
Otroci oziroma osebe z avtistično motnjo lahko razvijejo tudi posebno odvisnost od rutine in pravil, kar jim daje občutek varnosti. Njihov dan mora biti strukturiran, tako da točno vedo kaj se bo zgodilo. Zaradi senzorične občutljivosti pa se lahko pojavijo še drugi znaki.
Lahko so selektivni jedci in imajo radi le določene jedi, lahko so občutljivi na dotik in nosijo ista oblačila.
Medtem, ko so nekateri ljudje z avtizmom sposobni živeti relativno “vsakdanje” življenje, potrebujejo drugi celo življenje strokovno pomoč, ki mora biti kombinacija sodelovanja zdravstva, izobraževanja in socialne podpore. Za razvoj vseh potencialov otroka z avtističnimi motnjami je prav gotovo pomembno tudi izobraževanje in usposabljanje staršev ter njihovo sodelovanje s strokovnimi delavci. Trenutno zdravilo za avtizem ne obstaja, obstajajo pa številne učinkovite metode, ki omogočajo učenje in razvoj posameznika.
Na Pediatrični kliniki od leta 2008 deluje Ambulanta za avtizem, kjer tim strokovnjakov postavi otroku diagnozo. V ambulanti izvajajo tudi skupine za mladostnike z avtizmom za krepitev socialnih veščin, skupine za starše ter pomoč pri šolanju in zaposlovanju mladostnikov z avtizmom.
Veliko ljudi z avtizmom je zelo kreativnih in so lahko na primer izredni umetniki, glasbeniki ali pisatelji. Med znanimi imeni z avtistično motnjo tako najdemo Alberta Einsteina, Wolfganga Amadeusa Mozarta, Andyja Warhola, Temple Grandin, itd.
Vsak otrok z avtizmom je edinstven, unikaten, ima svoje posebnosti, izvirnosti, svoje predstave in pogled na svet okrog sebe.
4235 epizod
Svetovalni servis je osrednja kontaktna oddaja jutranjega programa na Prvem. Namenjena je poslušalkam in poslušalcem, ki lahko iz prve roke dobijo odgovor na vprašanje glede različnih tematik. V oddaji vsak delovnik med 9.05 in 9.30 gostimo strokovnjake s področja zdravstva, prava, hortikulture, gradbeništva, energetike, financ, potrošniških pravic, sociologije, psihologije, športa, kulinarike … Sodelujte na 01 475 22 22, prvi@rtvslo.si ali prek spletne strani Prvega programa.
Svetovne raziskave kažejo, da ima eno izmed motenj avtističnega spektra 1 odstotek ljudi. Pogostost avtizma je v zadnjih dveh desetletjih narasla za več desetkrat – v Sloveniji se vsako leto z avtistično motnjo rodi okoli 200 otrok. Gre za razvojno nevrološko motnjo, s katero se posameznik rodi in ga spremlja vse življenje.
Motnja, za katero zdravila ni
Svetovne raziskave kažejo, da ima eno izmed motenj avtističnega spektra 1 odstotek ljudi. Pogostost avtizma je v zadnjih dveh desetletjih narasla za več desetkrat – v Sloveniji se vsako leto z avtistično motnjo rodi okoli 200 otrok. Gre za razvojno nevrološko motnjo, s katero se posameznik rodi in ga spremlja vse življenje. O spektru avtistične motnje pa govorimo zaradi njene heterogenosti. Avtizem se pri vsakem posamezniku kaže drugače, vendar pa imajo vsi ljudje z avtizmom težave na treh glavnih področjih: težave s socialno komunikacijo, težave s socialno interakcijo in težave na področju fleksibilnosti mišljenja.
Kljub številnim raziskavam pa vzrok avtizma ni točno določljiv, poudarja asistentka doktorica Jerneja Maček, specialistka otroške in mladostniške psihiatrije ter vodja Ambulante za avtizem, ki deluje v okviru Pediatrične klinike v Ljubljani.
Nekoč so bili prepričani, da so izvor avtizma »hladne matere« – hladne matere brez občutkov, ki so svoje otroke vodile v mentalno izolacijo, kasneje je veljajo prepričanje, da je avtizem biološka motnja in ne čustvena oziroma duševna prizadetost. Danes raziskave kažejo na kombinacijo dejavnikov – tako genetskih kot okoljskih – ki lahko povzročijo spremembe v razvoju možganov, večkrat pa se avtistična motnja pojavi pri dečkih kot pri deklicah.
Čeprav natančnega vzroka za pojav avtizma ne poznamo, pa vemo, da avtizma ne more povzročiti vzgoja ali socialne okoliščine, prav tako ni dokazov, da bi obstajala povezava med cepljenjem in avtizmom. Zdi pa se, da je pojavi pogostejši pri dečkih kot pri deklicah.
Posamezne znake avtistične motnje lahko pri otroku opazimo pri enem letu starosti – kažejo se kot primanjkljaj skupne vezane pozornosti. Z odraščanjem je znakov vse več, a prvo resno opozorilo, da se otrok ne razvija pravilno, je odsotnost govornega razvoja. Če do 16. meseca starosti niso prisotne posamezne besede oziroma do 2. leta starosti otrok ne povezuje besed v posamezne stavke, potem je čas za obisk pediatra.
Otroci oziroma osebe z avtistično motnjo lahko razvijejo tudi posebno odvisnost od rutine in pravil, kar jim daje občutek varnosti. Njihov dan mora biti strukturiran, tako da točno vedo kaj se bo zgodilo. Zaradi senzorične občutljivosti pa se lahko pojavijo še drugi znaki.
Lahko so selektivni jedci in imajo radi le določene jedi, lahko so občutljivi na dotik in nosijo ista oblačila.
Medtem, ko so nekateri ljudje z avtizmom sposobni živeti relativno “vsakdanje” življenje, potrebujejo drugi celo življenje strokovno pomoč, ki mora biti kombinacija sodelovanja zdravstva, izobraževanja in socialne podpore. Za razvoj vseh potencialov otroka z avtističnimi motnjami je prav gotovo pomembno tudi izobraževanje in usposabljanje staršev ter njihovo sodelovanje s strokovnimi delavci. Trenutno zdravilo za avtizem ne obstaja, obstajajo pa številne učinkovite metode, ki omogočajo učenje in razvoj posameznika.
Na Pediatrični kliniki od leta 2008 deluje Ambulanta za avtizem, kjer tim strokovnjakov postavi otroku diagnozo. V ambulanti izvajajo tudi skupine za mladostnike z avtizmom za krepitev socialnih veščin, skupine za starše ter pomoč pri šolanju in zaposlovanju mladostnikov z avtizmom.
Veliko ljudi z avtizmom je zelo kreativnih in so lahko na primer izredni umetniki, glasbeniki ali pisatelji. Med znanimi imeni z avtistično motnjo tako najdemo Alberta Einsteina, Wolfganga Amadeusa Mozarta, Andyja Warhola, Temple Grandin, itd.
Vsak otrok z avtizmom je edinstven, unikaten, ima svoje posebnosti, izvirnosti, svoje predstave in pogled na svet okrog sebe.
Pri izbiri kamina naj vas ne vodijo romantični vzgibi, ampak energetsko tehnični kriteriji in vaše bivalne potrebe. Nekaterim kamin služi kot pomožni vir, lahko pa je tudi edini vir ogrevanja prostorov in sanitarne vode. Kaj pomeni toplozračni in kaj toplovodni kamin? Katere so slabosti odprtih kaminov? Kako zagotoviti zrakotesnost kamina in kakšen naj bo kaminski dimnik? Kakšna je razlika med kaminom in zidano pečjo? Gost sredinega svetovalnega servisa na Prvem bo energetski svetovalec Bojan Žnidaršič.
Ob nakupovanju sesalnika je kupec pogosto postavljen pred zahtevno odločitev. Na trgu je namreč veliko ponudb - od klasičnih sesalnikov z vrečko ali brez nje, vodnih in globinskih sesalnikov, pokončnih in robotskih. Katerega torej izbrati? Kako ga pravilno vzdrževati in kako je z rezervnimi deli tega hišnega aparata? Na vprašanja odgovarjate Boštjan Okorn in Črt Breskvar, strokovna sodelavca pri Zvezi potrošnikov Slovenije.
Do kdaj so otroci premajhni, da bi se z njimi pogovarjali o denarju, kdaj so dovolj stari za žepnino, s katero naj samostojno razpolagajo? Kje se otroci naučijo ravnanja z denarjem in kako omejimo njihove želje po vedno novih dobrinah? Naj otroke nagrajujemo za dobro delo v šoli in za občasno pomoč v gospodinjstvu z denarjem? Kje je meja, ko denar, ki ga otroci dobijo od staršev, postane podkupnina za njihovo odsotnost? O otrocih in denarju se bomo v ponedeljkovem Svetovalnem servisu pogovarjali z Ano Vezovišek, strokovnjakinjo za osebne finance.
V mesecu novembru so strokovnjaki AMZS objavili rezultate vsakoletnega testa otroških sedežev. Med 27 sedeži jih je več kot polovica dobila pozitivno oceno, skoraj petina sedežev pa se je izkazala za neustrezne za prevoz otrok. Kako izbrati pravi sedež za otroka v avtu, kako ga varno voziti na kolesu in na kaj moramo biti pozorni, svetuje inštruktor AMZS Blaž Poženel. Pokličite nas ali nam pišite na naslov radioprvi@rtvslo.si ali prek posebnega obrazca na naši spletni strani.
Pokojnino prejema dobrih 626.000 zavarovancev, od teh jih 75 odstotkov dobiva starostno, 11 odstotkov invalidsko, dobri štirje odstotki družinsko in osem odstotkov vdovsko pokojnino. Kakšni so pogoji za pridobitev starostne, invalidske, družinske in vdovske pokojnine, dela vdovske in dela starostne ali predčasne pokojnine? Kakšne spremembe je pričakovati v prihodnjem letu? Gost je generalni direktor Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje Slovenije Marijan Papež.
Prva adventna nedelja je pred vrati in čeprav bo božično-novoletno praznovanje tudi letos nekoliko okrnjeno in prilagojeno epidemiološkim razmeram, si lahko čarobni adventni čas pričarate sami doma. V veliko pomoč bo adventno okrasje, pa tudi praznične rastline, kot sta božična zvezda in božični kaktus. Kakšni so letos praznični trendi, kako se izdelave adventnega okrasja lotiti doma in kako skrbeti za praznične rastline, bo v sredinem Svetovalnem servisu povedala dr. Sabina Šegula iz Flower Academy. Vprašanja zanjo lahko zapišete v obrazec na spletni strani Prvega, pošljete na elektronski naslov radioprvi@rtvslo.si ali nas pokličete med oddajo.
Imate namen vgraditi toplotno črpalko ali pa preprosto samo zamenjati lesena okna ter izolirali streho? Na voljo so vam nepovratna finančna sredstva za večjo energijsko učinkovitost in za rabo obnovljivih virov energije. Kako je z vlogami, kdaj ste upravičeni do sredstev, koliko časa Eko sklad potrebuje, da vlogo obdela in kdaj do nakazila ? V torkovem Svetovanem servisu bo na vprašanja odgovarjala Vesna Črnilogar iz Eko Sklada.
Možganska kap – en sam trenutek, ki lahko življenje bolnika in njegovih svojcev popolnoma spremeni. Prizadene lahko namreč govor, razumevanje, pisanje, branje, ukrade spomin, povzroči težave s sluhom, vidom, celo depresijo. Je tudi tretji vzrok umrljivosti in prvi vzrok invalidnosti pri odraslih. Zato v ponedeljkovem Svetovalnem servisu o dejavnikih tveganja, prvi pomoči ob možganski kapi in rehabilitaciji. Sogovornik: Igor Rigler, dr. med., spec. nevrolog, vodja Službe za urgentno nevrologijo, Klinični oddelek za vaskularno nevrologijo in intenzivno nevrološko terapijo, Nevrološka klinika (UKC Ljubljana).
Pozimi so gore najlepše, vendar zahtevajo veliko več previdnosti kot poleti. V zadnjih letih se je obisk gora pozimi močno povečal tudi zaradi turnega smučanja. Kaj moramo vedeti, preden se prvič odpravimo v gore pozimi? Katera oprema je najbolj primerna in kaj vse moramo imeti v nahrbtniku, ko se odpravimo na pot? V Svetovalnem servisu na Prvem na vaša vprašanja prek telefona, elektronske pošte ali posebnega obrazca na spletni strani odgovarja vrhunski alpinist in gorski vodnik Aljaž Anderle.
Z nizkimi temperaturami so prišla tudi vprašanja, kam prestaviti oleander, limonovec ali katero drugo mrazu, snegu in vetru neprilagojeno rastlino. Zaradi ogrevanja pa pozimi potrebujejo drugačno oskrbo tudi rastline v notranjih prostorih. Na vprašanja o pravilnem prezimovanju lončnic, vrtnih in sobnih rastlin bo v četrtkovem Svetovalnem servisu odgovarjala doktorica biologije Blanka Ravnjak.
V življenju nas zanimajo, vznemirjajo, motijo ali veselijo najrazličnejše stvari. Majhne in velike. Pomembne, pa tudi tiste nekoliko manj opazne. Dobro je, če na vsako vprašanje najdemo odgovor strokovnjaka. V tematsko zelo pisanem Svetovalnem servisu lahko svoje vprašanje zastavite po telefonu 01 475 22 22 oziroma elektronskem naslovu radioprvi@rtvslo.si in dobite strokovni odgovor. Na Prvem, vsak delavnik od 8.05 do 8.30.
Zakaj je žalovanje pomembno in kako se pogovarjati z žalujočimi? Kaj je pravica do slovesa in kdo so pozabljeni žalovalci? Gostja: psihologinja Radmila Pavlovič Blatnik iz slovenskega društva Hospic.
Obvladovanje telesne teže je v jesenskem in zimskem času bolj težavno kot poleti. Motivacijo lahko zmanjša stres. Kako trenutna epidemija covida-19 vpliva na napotitve na zdravljenje debelosti in na motiviranost tistih, ki so v procesu hujšanja? Kakšni obroki so priporočljivi za tiste, ki delajo od doma? Spomnimo tudi na indeks telesne mase. V studiu Prvega je gostja dr. Tina Sentočnik, dr. medicine, specialistka interne medicine in psihoterapevtka.
Les za lastnike gozdov ne predstavlja največjega dohodka, če obvladajo permakulturni način gospodarjenja z gozdovi, t. i. fruit forrest, pravi Matjaž Levičar, čebelarski inštruktor in občasni svetovalec za permakulturno kmetijstvo v jugovzhodni Aziji. Kakšno bogastvo gozda pri nas predstavljajo gobe, borovnice, kostanj in čebelarstvo, bomo slišali v petkovem Svetovalnem servisu, ko bo Matjaž Levičar odgovarjal tudi na vaša vprašanja.
Goska, dušeno rdeče zelje in mlinci so tradicionalne Martinove jedi. Ob pokušanju mladega vina pa lahko postrežete tudi bučno juho s popečenimi kostanji, ješprenčkovo rižoto, glazirano repo, nadevano svinjsko ribico s suhimi marelicami na rdečem zelju s pinjolami ali pa pečeno proseno kašo s suhimi hruškami in moštovo omako. Izbor tradicionalnih in sodobnih Martinovih jedi nam bo v četrtek po osmi na Prvem predstavila Majda Rebolj, učiteljica kuharstva na Srednji šoli za gastronomijo in turizem v Ljubljani.
November je mesec ozaveščanja o zasvojenosti in ena najbolj razširjenih substanc, ki lahko povzročajo odvisnost, je alkohol, zato bomo o tem govorili v sredinem Svetovalnem servisu. V družbi velja, da alkohol odžene skrbi in izboljša razpoloženje, zato je "meni se pa to že ne bo zgodilo" pogost stavek, ko opozorimo na morebiten razvoj odvisnosti. In redki so primeri, ko se nekdo sam poda na pot zdravljenja. Gostja: dr. Mirjana Radovanović, dr. med., specialistka psihiatrije z Univerzitetne psihiatrične klinike Ljubljana.
Družinska zdravnica doc. dr. Nena Kopčavar Guček iz Zdravstvenega doma na Viču v Ljubljani zadnje tedne dela po deset, dvanajst, štirinajst ur dnevno. Pacientov v ambulanti, elektronskim sporočilom in telefonskim klicem ni videti konca. Veliko vprašanj je povezanih z epidemijo: Kako naj covid prebolevam doma? Ali naj si merim kisik? Kdaj moram v bolnišnico? Pogosta so tudi vprašanja o karanteni, izolaciji, testiranju in cepljenju.
Odzivi občinstva na televizijske, radijske in spletne vsebine javnega RTV servisa bodo tema ponedeljkovega svetovalnega servisa. Izbira gostov, vodenje oddaj, pomen spoštovanja kulture javnega dialoga v javnem mediju, meja med vsebinami in oglasi, podkasti, besedna artilerija, pohvale za prenos paraolimpijade, pritožbe … Varuhinja pravic gledalcev in poslušalcev RTV Slovenija Ilinka Todorovski bo sprejemala vaše odzive in odgovarjala na vaša vprašanja.
Kar 30% evropskih vrst ptic se srečuje z upadom populacije zaradi sprememb v rabi tal, intenzifikacije kmetijstva, čezmerne rabe naravnih virov, onesnaženosti in podnebnih sprememb. V Sloveniji so ornitologi do zdaj opazili že 358 različnih vrst ptic, ki delijo usodo evropskih. Kako lahko pomagamo pticam v naravi, kdaj in kako jih je smiselno hraniti in kako še lahko poskrbimo za njihovo dobro počutje, bomo v petkovem Svetovalnem servisu spraševali Tjašo Zagoršek, varstveno ornitologinjo iz Društva za opazovanje in preučevanje ptic Slovenije.
Dobri dve leti je že v uporabi Družinski zakonik, po katerem lahko zakonca brez mladoletnih otrok zakonsko zvezo sporazumno razvežeta tudi brez obiska sodišča, pri notarju. Na leto to stori približno 550 parov. Poleg tega je Družinski zakonik tudi v Sloveniji uvedel tako imenovane predporočne pogodbe. Notarji jih sklenejo približno 100 na leto. Pri notarjih je mogoče urediti, ali pa se samo pogovoriti, tudi o ureditvi drugih premoženjsko pravnih razmerij med vsemi vrstami parov. V četrtkovem svetovalnem servisu bo na vprašanja o tem odgovarjal notar v Ljubljani, predsednik notarske zbornice Bojan Podgoršek.
Neveljaven email naslov