Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Luskavica ali psoriaza je motnja imunskega sistema, za katero so značilna kožna žarišča. Gre za bolezen, ki jo ljudje hitro opazijo, zato jo oboleli pogosto skrivajo. Takšne situacije bolnikom povzročajo čustvene bolečine in otežujejo fizično zdravljenje. Prof. dr. Tomaž Lunder, dr. med., specialist dermatovenerolog z UKC Ljubljana bo spregovoril o luskavici in predvsem o izboljšanju kakovosti življenja s to boleznijo.
Luskavica ali psoriaza je dedna motnja imunskega sistema, za katero so značilna vneta rdečkasta kožna žarišča, ki se luščijo. Z njo živi od 40.000 do 60.000 Slovenk in Slovencev. Marsikdo ima luskavico, ampak se tega niti ne zaveda, saj se bolezen na koži ne pojavi vedno, razlaga prof. dr. Tomaž Lunder, dr. med., specialist dermatovenerolog z UKC Ljubljana.
Vse metode zdravljenja so zaenkrat simptomatske, saj psoriaza ni ozdravljiva. Velik problem ostaja življenje s stalno srbečico in spremljajočim praskanjem. Če si bolnik zadebeljene luske odstranjuje, se lahko pojavijo krvavitve in okužbe. Psoriatiki morajo zato pogosto menjati rjuhe in čistiti bivalne prostore, saj je higiena doma zelo pomembna.
Gre za bolezen, ki jo ljudje hitro opazijo, zato jo oboleli pogosto skrivajo. Takšne situacije bolnikom povzročajo čustvene bolečine in otežujejo fizično zdravljenje. Na intenzivnost pojavljanja psoriaze dodatno vpliva uživanje alkohola in izpostavljenost stresu. Hujše tveganje za obolele predstavljajo okužbe dihal.
Luskavica, sicer najbolj pogosta kožna bolezen, hudo prizadene obolele predvsem zaradi nerazumevanja okolice, ki vidne bolezenske spremembe na koži razume kot nekaj tveganega, nekaj nalezljivega. Luskavica ni nalezljiva!
Kljub temu oboleli danes lahko živijo kakovostno. Psihološko podporo lahko poiščejo v Društvu psoriatikov Slovenije, na voljo so številna zdravljenja: lokalna terapija (mazila), fototerapija in sistemska zdravila (tablete, kapsule, injekcije). Izredno uspešno je zdravljenje z biološkimi zdravili.
Zdravljenje z biološkimi zdravili je namenjeno srednji ali hujši obliki luskavice. Vzpodbuden je podatek, da se je stanje zdravljenih bolnikov izboljšalo v približno 80 do 85 odstotkih primerov. Uporabo bioloških zdravil sicer opredeljuje natančen postopek, o katerem odloča komisija za biološka zdravila. Biološka zdravila trenutno še niso dostopna vsakomur, saj je njihova uporaba strogo nadzorovana, so pa tudi precej draga.
Cilj, ki ga skušamo doseči vedno je, da poskušamo doseči vsaj 75-odstotno izboljšavo začetnega stanja. Zadnja leta v strokovnih združenjih poteka debata, da bi bila verjetno potrebna ambicioznejša določitev teh ciljev. Torej, da bi se moralo doseči vsaj 90-odstotno izboljšavo začetnega stanja.
4235 epizod
Svetovalni servis je osrednja kontaktna oddaja jutranjega programa na Prvem. Namenjena je poslušalkam in poslušalcem, ki lahko iz prve roke dobijo odgovor na vprašanje glede različnih tematik. V oddaji vsak delovnik med 9.05 in 9.30 gostimo strokovnjake s področja zdravstva, prava, hortikulture, gradbeništva, energetike, financ, potrošniških pravic, sociologije, psihologije, športa, kulinarike … Sodelujte na 01 475 22 22, prvi@rtvslo.si ali prek spletne strani Prvega programa.
Luskavica ali psoriaza je motnja imunskega sistema, za katero so značilna kožna žarišča. Gre za bolezen, ki jo ljudje hitro opazijo, zato jo oboleli pogosto skrivajo. Takšne situacije bolnikom povzročajo čustvene bolečine in otežujejo fizično zdravljenje. Prof. dr. Tomaž Lunder, dr. med., specialist dermatovenerolog z UKC Ljubljana bo spregovoril o luskavici in predvsem o izboljšanju kakovosti življenja s to boleznijo.
Luskavica ali psoriaza je dedna motnja imunskega sistema, za katero so značilna vneta rdečkasta kožna žarišča, ki se luščijo. Z njo živi od 40.000 do 60.000 Slovenk in Slovencev. Marsikdo ima luskavico, ampak se tega niti ne zaveda, saj se bolezen na koži ne pojavi vedno, razlaga prof. dr. Tomaž Lunder, dr. med., specialist dermatovenerolog z UKC Ljubljana.
Vse metode zdravljenja so zaenkrat simptomatske, saj psoriaza ni ozdravljiva. Velik problem ostaja življenje s stalno srbečico in spremljajočim praskanjem. Če si bolnik zadebeljene luske odstranjuje, se lahko pojavijo krvavitve in okužbe. Psoriatiki morajo zato pogosto menjati rjuhe in čistiti bivalne prostore, saj je higiena doma zelo pomembna.
Gre za bolezen, ki jo ljudje hitro opazijo, zato jo oboleli pogosto skrivajo. Takšne situacije bolnikom povzročajo čustvene bolečine in otežujejo fizično zdravljenje. Na intenzivnost pojavljanja psoriaze dodatno vpliva uživanje alkohola in izpostavljenost stresu. Hujše tveganje za obolele predstavljajo okužbe dihal.
Luskavica, sicer najbolj pogosta kožna bolezen, hudo prizadene obolele predvsem zaradi nerazumevanja okolice, ki vidne bolezenske spremembe na koži razume kot nekaj tveganega, nekaj nalezljivega. Luskavica ni nalezljiva!
Kljub temu oboleli danes lahko živijo kakovostno. Psihološko podporo lahko poiščejo v Društvu psoriatikov Slovenije, na voljo so številna zdravljenja: lokalna terapija (mazila), fototerapija in sistemska zdravila (tablete, kapsule, injekcije). Izredno uspešno je zdravljenje z biološkimi zdravili.
Zdravljenje z biološkimi zdravili je namenjeno srednji ali hujši obliki luskavice. Vzpodbuden je podatek, da se je stanje zdravljenih bolnikov izboljšalo v približno 80 do 85 odstotkih primerov. Uporabo bioloških zdravil sicer opredeljuje natančen postopek, o katerem odloča komisija za biološka zdravila. Biološka zdravila trenutno še niso dostopna vsakomur, saj je njihova uporaba strogo nadzorovana, so pa tudi precej draga.
Cilj, ki ga skušamo doseči vedno je, da poskušamo doseči vsaj 75-odstotno izboljšavo začetnega stanja. Zadnja leta v strokovnih združenjih poteka debata, da bi bila verjetno potrebna ambicioznejša določitev teh ciljev. Torej, da bi se moralo doseči vsaj 90-odstotno izboljšavo začetnega stanja.
Vaja dela mojstra, to velja tudi za žar mojstra. Kako določiti optimalno temperaturo žar plošče? Kakšna je razlika med direktno in indirektno peko? Kako pravilno začinimo meso in kaj dosežemo z mariniranjem? Kako pripravimo zelenjavna in sadna nabodala na žaru? Bi na žaru popekli polento, spekli fokačo, flambirali banane ali pripravili lignje na žaru, ki bi bili boljši od tistih z lanskega dopusta? Ste že poskusili s kombinacijo peke in dimljenja? Gost četrtkovega svetovalnega servisa bo kuharski mojster Matjaž Pozderec.
Pred vpisom otroka v glasbeno šolo si starši postavljajo mnoga vprašanja – kako vemo, da je nadarjen? Je nadarjenost pomembnejša kot velika želja po igranju instrumenta in pripravljenost na redno delo? Bo treba otroku kupiti nov inštrument vsakič, ko ga preraste? Koliko časa na teden bo moral nameniti pouku in domačemu delu? Na vaša vprašanja bosta odgovarjali Dominika Naveršnik iz Glasbene šole Vrhnika in Nataša Cetinski iz glasbene šole Arsem.
Pomorski predpisi, morska dela in veščine, osnove navigacije, pravila o izogibanju trčenja in motoroznanstvo. To je pet sklopov, ki sestavljajo izpit za voditelja čolna – da ga uspešno opravimo, pa je treba poznati vsa našteta področja. V torkovem Svetovalnem servisu bo Robert Škrokov, koordinator iskanja in reševanja na morju pri Upravi RS za pomorstvo, pojasnil potek in pripravo na izpit, odgovarjal pa bo tudi na vprašanja glede navtične birokracije ter varne plovbe.
Zakaj nastanejo razpoke na petah, kako pogosto odstranjevati trdo kožo na stopalih, kako sanirati kurja očesa, kaj storiti, če opazimo glivice na nohtih ali če se noht vrašča? O tezavah, ki preprečujejo lahek in zdrav korak, bomo govorili v petkovem Svetovalnem servisu. Pravilna vsakdanja nega stopal in nohtov namreč lahko prepreči večino omenjenih težav. Gostja oddaje bo kozmetičarka in pedikerka Barbara Kukar.
V življenju nas zanimajo, vznemirjajo, motijo ali veselijo najrazličnejše stvari. Majhne in velike. Pomembne, pa tudi tiste nekoliko manj opazne. Dobro je, če na vsako vprašanje najdemo odgovor strokovnjaka. V tematsko zelo pisanem Svetovalnem servisu lahko svoje vprašanje zastavite po telefonu 01 475 22 22 oziroma elektronskem naslovu radioprvi@rtvslo.si in dobite strokovni odgovor. Na Prvem, vsak delavnik od 8.05 do 8.30.
V življenju nas zanimajo, vznemirjajo, motijo ali veselijo najrazličnejše stvari. Majhne in velike. Pomembne, pa tudi tiste nekoliko manj opazne. Dobro je, če na vsako vprašanje najdemo odgovor strokovnjaka. V tematsko zelo pisanem Svetovalnem servisu lahko svoje vprašanje zastavite po telefonu 01 475 22 22 oziroma elektronskem naslovu radioprvi@rtvslo.si in dobite strokovni odgovor. Na Prvem, vsak delavnik od 8.05 do 8.30.
Medtem ko se dražijo obresti bank, je banka Slovenije sprostila omejitve pri kreditiranju prebivalstva, tako da lahko posojilo najamejo tudi tisti, ki ga zaradi prenizkih dohodkov prej niso mogli. Banka Slovenije že opaža naraščanje kreditiranja prebivalstva, zato bomo v torkovem Svetovalnem servisu pogledali, kaj to prinaša potrošnikom. Z nami bo neodvisna finančna svetovalka mag. Ana Vezovišek.
Plastične operacije so včasih zgolj estetske, po poškodbah, boleznih ali prirojenih napakah pa so nujne tudi v vseh drugih pogledih. Odstranitev pigmentnih znamenj, rekonstrukcija dojk, nosu, štrlečih ušes, odvečne kože – o vsem tem bo odgovarjal gost ponedeljkovega Svetovalnega servisa na Prvem prof. dr. Uroš Ahčan, dr. med., specialist plastične, rekonstrukcijske in estetske kirurgije.
Starši naj otroka usmerjajo v šport in ga spodbujajo k telesni aktivnosti. Gibanje namreč blagodejno vpliva na otrokove gibalne sposobnosti, pa tudi na kognitivne procese ter socialni in čustveni razvoj. Šport prispeva tudi k razvijanju otrokovega občutka za ravnotežje in hitrost ter za dojemanje prostora in časa. Otrok se skozi gibanje začne zavedati svojega telesa, ki ga preizkuša, hkrati pa preizkuša svoje meje. Katere oblike telesne dejavnosti so priporočljive za otroke in v katerih starostnih obdobjih in kako je epidemija covida-19 vplivala na gibalni razvoj otrok in mladostnikov, o tem se bomo pogovarjali s kineziologinjo Melani Knez.
Pred osmimi leti bi ob povprečni slovenski plači za novega Clia, ki bi ga vozili 10 let po 10 tisoč kilometrov letno, z vštetimi stroški za gorivo, zavarovanje in vzdrževanje, delali štiri mesece na leto. Kako si izračunate ceno vašega avtomobila in kako to primerjate s ceno alternativnih oblik mobilnosti? Je izračun ob anomalijah na avtomobilskem trgu še enostaven? O tem v četrtkovem Svetovalnem servisu, v katerem bomo gostili Igorja Matka iz MTL Car Garage.
Prvih 20 dni bolniške odsotnosti oziroma začasne odsotnosti z dela iz upravičenih zdravstvenih razlogov krije delodajalec, nad 20 dni pa Zavod za zdravstveno zavarovanje Slovenije. Kdo je upravičen do nadomestila plače in kolikšno je nadomestilo pri poškodbi pri delu, pri športni aktivnosti, bolezni otroka ali pri covidu? Kdo mora poskrbeti za elektronski bolniški list? Kakšna so pravila za koriščenje kratkotrajne bolniške odsotnosti do treh dni brez obiska zdravnika? Gostja Ana Vodičar, direktorica področja za odločanje o pravicah in za medicinske pripomočke na ZZZS.
Pred vrati so ledeni možje, ki sicer glede na trenutne vremenske napovedi letos ne bodo prinesli hudega mraza. Pa vendar je dobro upoštevati opozorila strokovnjakov o izbiri pravega časa za sajenje predvsem zelo občutljivih plodovk. Paradižnik, paprika, bučke in preostale vrtnine so dovzetni tudi za nekatere bolezni in škodljivce, zato nasveti Plantellinega strokovnjaka Vanesa Husića o oskrbi plodovk v torkovem Svetovalnem servisu gotovo ne bodo odveč. Pokličite nas med oddajo, pišite na prvi@rtvslo.si ali svoje vprašanje zapišite v obrazec na spletni strani prvi.rtvslo.si.
Vsakemu prebivalcu Slovenije zdravniki na leto v povprečju predpišejo skoraj devet receptov. Zdravila večina uživa skrbno, dokler je jemanje potrebno, nekateri pa odmerke prilagajajo po svoje in zdravila zlorabljajo. Kako se recimo kaže odvisnost od pomirjeval in uspaval ali zdravil za zdravljenje bolečin? Gostja: dr. Mirjana Radovanović, dr. med., specialistka psihiatrije iz Univerzitetne psihiatrične klinike Ljubljana.
Vensko popuščanje je pogosto obolenje. Na njegov nastanek najbolj vplivajo dednost, starost in hormonsko stanje. Kaj lahko storimo, da obolenje omilimo, kakšna operativna zdravljenja so na voljo, komu se priporočajo, komu odsvetujejo in zakaj? S predstojnico dermatovenerološke klinike, prim. asist. Tanjo Planinšek Ručigaj, dr. med., svetnico, se bomo pogovarjali tudi o pooperativnem okrevanju – kako je z bolečino, koliko hoje je še priporočljivo in kako je z nošenjem kompresijskih nogavic po operaciji?
Predporočna pogodba je v Družinskem zakoniku poimenovana kot pogodba o ureditvi premoženjskopravnih razmerij. S pogodbo zakonca lahko precej ali popolnoma zabrišeta mejo med posebnim in skupnim premoženjem. Lahko se sklene kadar koli, tudi po poroki. Katere varovalke vsebuje, kakšna tveganja prinaša in kdaj je sploh smiselno skleniti predporočno pogodbo? Gostja četrtkovega svetovalnega servisa bo odvetnica Sonja Dolinar.
Dobra streha izpolnjuje številne funkcije. Poleg tega, da objekt varuje pred vremenskimi vplivi, stanovalcem daje občutek varnosti, hkrati pa daje tudi oblikovni pečat podobi celotne zgradbe. Z rednim vzdrževanjem se podaljša življenjska doba vsake stvari in strehe niso nobena izjema. Pride trenutek, ko je treba strešno konstrukcijo ali toplotno izolacijo obnoviti. Kako gre načrtovanje sanacije strehe in na kaj vse je treba biti pozoren pri nakupu strešnikov? O vsem tem bomo govorili v sredinem svetovalnem servisu, ko bo na vprašanja odgovarjal krovec in klepar Igor Zbičajnik.
Večina tujerodnih rastlin, ki so pri nas invazivne, je bila k nam prinesenih kot okrasne rastline. Začetek nove vrtnarske sezone je pravi čas, da razmislimo o zamenjavi invazivnih rastlin z vrstami, ki se ne bodo širile v naravo. Orjaško in kanadsko zlato rozgo lahko zamenjamo s šentjanževko ali rumenim rmanom, papagajčka z navadno dobro mislijo. Tudi o načinih zatiranja tujerodnih rastlin svetuje biologinja Jana Kus Veenvliet iz zavoda Symbiosis.
V življenju nas zanimajo, vznemirjajo, motijo ali veselijo najrazličnejše stvari. Majhne in velike. Pomembne, pa tudi tiste nekoliko manj opazne. Dobro je, če na vsako vprašanje najdemo odgovor strokovnjaka. V tematsko zelo pisanem Svetovalnem servisu lahko svoje vprašanje zastavite po telefonu 01 475 22 22 oziroma elektronskem naslovu radioprvi@rtvslo.si in dobite strokovni odgovor. Na Prvem, vsak delavnik od 8.05 do 8.30.
V noči iz sobote na nedeljo bodo po Sloveniji zagoreli številni kresovi ob prazniku dela, ki običajno pomenijo tudi začetek kurjenja v naravi ob piknikih. Kakšna so pravila kurjenja v naravi, kje in kdaj je dovoljeno, kaj narediti, če nam ogenj uide izpod nadzora? Na vaša vprašanja odgovarja strokovnjak za gašenje požarov v naravnem okolju Darko Muhič, namestnik poveljnika Gasilske zveze Slovenije. Pokličite nas ali nam pišite preko posebnega obrazca na spletni strani Prvega.
Kultura gojenja sredozemskih rastlin je že nekaj let razširjena tudi tam, kjer primarno ni optimalnih pogojev za njihovo rast. Oleandri, palme ter celo kakšna eksotična (sadna) drevesa vseeno krasijo domače vrtove in balkone. Na vprašanja o najpogostejših težavah s sredozemskimi pa tudi tropskimi rastlinami bo v torkovem Svetovalnem servisu odgovarjala doktorica biologije Blanka Ravnjak.
Neveljaven email naslov