Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
70% tržne pridelave sadja v Sloveniji predstavljajo jabolka, čeprav lahko le nekaj jablanovih sort prištevamo med avtohtone slovenske. Mnoge stare sorte, na primer kosmač, carjevič, krivopecelj in razne renete, so namreč tradicionalne, torej udomačene, ne pa avtohtone. Bolj podrobno o jablanovih sortah, pa tudi o skrbi za jablane, obiranju, skladiščenju in drugi aktualnih sadjarskih opravilih v sredinem Svetovalnem servisu. Tudi na vaša vprašanja bo odgovarjal Boštjan Godec, strokovnjak za jabolka in jablane s Kmetijskega inštituta Slovenije.
70% tržne pridelave sadja v Sloveniji predstavljajo jabolka, čeprav lahko le nekaj jablanovih sort prištevamo med avtohtone slovenske. Mnoge stare sorte, na primer kosmač, carjevič, krivopecelj in razne renete, so namreč tradicionalne, torej udomačene, ne pa avtohtone. Bolj podrobno o jablanovih sortah, pa tudi o skrbi za jablane, obiranju, skladiščenju in drugi aktualnih sadjarskih opravilih v sredinem Svetovalnem servisu. Tudi na vaša vprašanja bo odgovarjal Boštjan Godec, strokovnjak za jabolka in jablane s Kmetijskega inštituta Slovenije.
4235 epizod
Svetovalni servis je osrednja kontaktna oddaja jutranjega programa na Prvem. Namenjena je poslušalkam in poslušalcem, ki lahko iz prve roke dobijo odgovor na vprašanje glede različnih tematik. V oddaji vsak delovnik med 9.05 in 9.30 gostimo strokovnjake s področja zdravstva, prava, hortikulture, gradbeništva, energetike, financ, potrošniških pravic, sociologije, psihologije, športa, kulinarike … Sodelujte na 01 475 22 22, prvi@rtvslo.si ali prek spletne strani Prvega programa.
70% tržne pridelave sadja v Sloveniji predstavljajo jabolka, čeprav lahko le nekaj jablanovih sort prištevamo med avtohtone slovenske. Mnoge stare sorte, na primer kosmač, carjevič, krivopecelj in razne renete, so namreč tradicionalne, torej udomačene, ne pa avtohtone. Bolj podrobno o jablanovih sortah, pa tudi o skrbi za jablane, obiranju, skladiščenju in drugi aktualnih sadjarskih opravilih v sredinem Svetovalnem servisu. Tudi na vaša vprašanja bo odgovarjal Boštjan Godec, strokovnjak za jabolka in jablane s Kmetijskega inštituta Slovenije.
70% tržne pridelave sadja v Sloveniji predstavljajo jabolka, čeprav lahko le nekaj jablanovih sort prištevamo med avtohtone slovenske. Mnoge stare sorte, na primer kosmač, carjevič, krivopecelj in razne renete, so namreč tradicionalne, torej udomačene, ne pa avtohtone. Bolj podrobno o jablanovih sortah, pa tudi o skrbi za jablane, obiranju, skladiščenju in drugi aktualnih sadjarskih opravilih v sredinem Svetovalnem servisu. Tudi na vaša vprašanja bo odgovarjal Boštjan Godec, strokovnjak za jabolka in jablane s Kmetijskega inštituta Slovenije.
Beljenja notranjih prostorov se marsikdo najraje loti sam. A na prvi pogled preprosto opravilo zna hitro postati zapleteno. Že v trgovini smo soočeni z dilemo, ali je bolje izbrati disperzijsko, lateks, pralno, apneno, antimikrobno, eko ali bio barvo. Sledijo zagate z odpadajočim ometom, starimi nanosi barv, plesnijo in različnimi madeži. O vsem tem in o novostih na področju obdelave notranjih sten v ponedeljkovem Svetovalnem servisu. Z nami bo podpredsednik upravnega odbora sekcije slikopleskarjev in črkoslikarjev pri Obrtno-podjetniški zbornici Slovenije slikopleskarski mojster Dušan Presetnik.
Da bo korak v gore varnejši, v Planinski zvezi Slovenije pozivajo k preudarnosti in dobri pripravi na turo, ki med drugim zahteva tudi informacijo o stanju planinskih poti. Pomembna dejavnika sta tudi pohodnikova kondicija in pravilna oprema. Ko se planinci znajdejo na planinski poti, pa je obvezno tudi dobro znanje branja markacij in uporabe zemljevida. Na vaša vprašanja o tem, kako se pravilno pripraviti na turo, kako si izbrati ustrezno planinsko pot in katere so osnove orientacije v gorah, bo v petkovem Svetovalnem servisu odgovarjal generalni sekretar Planinske zveze Slovenije Matej Planko.
Ljudje vsako leto izdelajo 80 milijard novih kosov oblačil. Izdelava navadne bombažne majice pa zahteva toliko vode, kolikor je posameznik spije v dveh letih in pol. Smo odgovorni do okolja na področju ravnanja z odpadki in še prej surovinami, ki si oznake "odpadek" še ne zaslužijo? Kaj vse lahko znova uporabimo, porabo katerih izdelkov – poleg recimo nakupovalnih vrečk – še lahko zmanjšamo? Gostja bo Marinka Vovk, doktorica bioloških znanosti z Okoljskoraziskovalnega zavoda Slovenske Konjice.
Multipla skleroza je nepredvidljiva bolezen osrednjega živčnega sistema. Je najpogostejši vzrok invalidnosti pri mladih, pri obvladovanju te bolezni pa je pomembno njeno zgodnje prepoznavanje. O tem, kakšni so znaki te bolezni in kako poteka zdravljenje, bomo govorili v sredinem svetovalnem servisu. Na vprašanja bo odgovarjal Gregor Brecl Jakob, doktor medicine, z Nevrološke klinike v Ljubljani.
»Pravočasno zdravljenje hepatitisov B in C rešuje življenja,« je ključno sporočilo Svetovne zdravstvene organizacije ob globalnem dnevu hepatitisov, ki ga obeležujemo 28. julija. Kdaj tvegamo okužbo z virusom hepatitisa C? Kaj pomeni ustrezna preventiva in kako se odkrivajo okužbe s hepatitisom? Ali drži, da večina okuženih sploh ne ve za bolezen? V torkovem svetovalnem servisu tudi o tem, da je hepatitis C mogoče zdraviti z zdravili, okužbo z virusom hepatitisa B pa preprečiti s cepljenjem. Na vaša vprašanja bo odgovarjala infektologinja prof. dr. Mojca Matičič s Klinike za infekcijske bolezni in vročinska stanja UKC Ljubljana. Po osmi, na Prvem!
Najpogostejša razloga, ki kandidate za lasersko korekcijo dioptrije pripeljeta na prvi pregled, sta želja po opustitvi očal in preobčutljivostna reakcija na leče. A vsi, ki se zanimajo za operacijo, zanjo niso primerni. Kakšni so pogoji za uspešno operacijo, kakšni so mogoči zapleti po njej in kako se glede na tehniko operacije razlikujejo cene? Odgovore bomo iskali v oddaji Svetovalni servis, gostja bo mag. Kristina Mikek, dr. med., spec. oftalmologinja.
Temeljno pravilo sosedskega prava je, da je vsakemu od sosedov prepovedano vznemirjanje in povzročanje škode drugim sosedom. Kaj storiti, ko se lastnika ne strinjata z ureditvijo meje? Kako se določi nujna pot? Čigavi so plodovi drevesa na meji? Ali sme lastnik udomačeno žival zasledovati na tuji nepremičnini? Ali smemo stopiti na sosedovo posest zato, da opravimo nujna vzdrževalna dela na svoji nepremičnini? Gostja petkovega svetovalnega servisa po osmi uri na Prvem bo odvetnica Sonja Dolinar.
Zdravstvene organizacije na eni strani priporočajo uživanje jedi iz rib do dvakrat na teden, saj so vir za zdravje koristnih beljakovin in maščob ter nujno potrebnih mineralov in vitaminov. Na drugi strani pa pred njimi opozarjajo, ko omenjajo hrano, ki je pogosteje vzrok za prebavne težave. Temu se je s pravilno izbiro rib in morskih sadežev ter pravilno pripravo mogoče izogniti. Kako izbrati sveže surovine, kje jih shraniti do začetka kuhanja ter predvsem, kako pripraviti ribe in morske sadeže, da bo to pravo majhno kulinarično doživetje, v četrtkovem Svetovalnem servisu, ko bo z nami kuharski mojster Jakob Polajžer.
Nedavno je bila sprejeta odločitev, da se lahko turistične bone unovči tudi pri izvajalcih, ki so odprti samo med turistično sezono. Boni, ki jih je v enem mesecu izkoristilo približno pet odstotkov upravičencev, so unovčljivi za nastanitev ali za nastanitev z zajtrkom. Pri marsikom ostaja veliko neznank in vprašanj, na katera bo odgovarjala Petra Ložar, sekretarka na Ministrstvu za gospodarski razvoj in tehnologijo.
Potem ko so se po preklicu epidemije odprle tudi knjižnice, je način izposoje in vračanja knjig na začetku deloval nekoliko drugače. Zdaj je znova omogočen dostop do knjižničnega gradiva ter obisk dogodkov, ki jih pripravljajo knjižnice, še vedno pa veljajo nekateri ukrepi za preprečevanje širjenja novega koronavirusa. Poletje je čas, ko beremo več, in zanimivo bo izvedeti, po katerih naslovih ta čas najbolj segamo. Na vprašanja odgovarja Vesna Horžen, predsednica Združenja slovenskih splošnih knjižnic.
Krhki nohti, nohti z brazdami, vraščeni nohti, suha in razpokana obnohtna kožica. Ko govorimo o negi, boleznih in poškodbah nohtov – je vprašanj veliko. Zunanji vplivi, odsev bolezni notranjih organov ali prizadetost v sklopu kožnih bolezni. To pa so trije najpogostejši povzročitelji težav z nohti. Gostja: izr. prof. dr. Mateja Dolenc-Voljč, dr. med. iz Dermatovenerološke klinike v Ljubljani.
Pretekli meseci so precej spremenili odnose med ljudmi, spomnili so nas tudi na to, kako pomemben je pristen stik. Znotraj najožje družinske celice toliko bolj. Kakšna je tudi sicer družinska dinamika v poletnem času? Zakaj je prav, da imajo otroci tudi zdaj določene zadolžitve in kako način reševanja sporov med partnerjema vpliva na vse člane družine? Gostja: socialna pedagoginja in socialna delavka ter svetovalka za partnerske odnose Melita Kuhar iz Svetovalnica.si.
Slovenska vlada je sredi marca sprejela odlok, zaradi katerega je moralo veliko študentov zapustiti svoja bivališča v študentskih domovih. Ali in kako se bodo lahko oktobra, ko se začne novo študijsko leto, vrnili, bo eno izmed vprašanj v četrtkovem Svetovalnem servisu. Ob objavi aktualnega razpisa za sprejem in podaljšanje bivanja študentov visokošolskega študija v študentskih domovih in pri zasebnikih za študijsko leto 2020/2021 se nam bo v studiu pridružil Igor Brlek iz študentskega doma v Ljubljani.
Krvavenje dlesni ob ščetkanju in nitkanju zob, otekanje dlesni, slab zadah in majavost zob so najbolj značilni znaki parodontalne bolezni. Parodontoza greni življenje številnim ljudem – pravzaprav je nenavadno, da se ne pojavi kar pri vseh. Ali je za vnetje dlesni najbolj kriva slaba ustna higiena? Kako nastanejo zobne obloge in zobni kamen? Kako učinkoviti so novi postopki zdravljenja; kot je uporaba laserja? O vzrokih, posledicah in zdravljenju parodontoze v Svetovalnem servisu z zobozdravnikom doc. dr. Rokom Gašperšičem s Centra za ustne bolezni in parodontologijo Stomatološke klinike v Ljubljani.
Ob čelnem trku vozila s hitrostjo 50 km/h lahko nezavarovan pes, ki tehta 20 kg, prileti v potnike s silo teže več kot ene tone in jih tako usodno poškoduje. Kako pa vi prevažate svoje štirinožne prijatelje? Raziskave kažejo, da so le redki med njimi v avtu ustrezno zavarovani. Na razvejanem trgu različnih dodatkov, ki so namenjeni domačim ljubljenčkom, je na voljo veliko različnih rešitev za bolj ali manj varen prevoz psov in drugih domačih živali, a še zdaleč niso vsi enako učinkoviti. O varnem prevozu psov bomo govorili v torkovem Svetovalnem servisu. Vabljeni k poslušanju in sodelovanju.
Spletna dostopnost je prvi pogoj za enako vključevanje invalidov, pa tudi starejših, v družbo. Brez dostopnih informacij, ki jih danes veliko pridobimo na spletu, so lahko invalidi in starejši postavljeni v neenakopraven položaj. Kako pomembno je zagotoviti enak dostop do spletišč in si pri tem prizadevati za večjo vključenost vseh skupin z različnimi invalidnostmi? Gostja Svetovalnega servisa bo strokovnjakinja za dostopnost pri Beletrini Maša Malovrh. Oddajo pripravlja Petra Medved.
Za pojem čustvena inteligenca ste zagotovo že slišali. Tudi o tem, da je pomembna pri prilagajanju na spremembe in uspešnosti posameznika. Čustvena inteligenca ni prijaznost, ki jo izkazujemo drug drugemu, ampak sposobnost samoobvladovanja, samozavedanja in samomotivacije ter empatija in socialne spretnosti posameznika. Kako jo merimo in krepimo v odraslosti? Kakšna naj bo vzgoja za visoko čustveno inteligentnost? Naš gost je psiholog dr. Aleksander Zadel.
Letošnje poletje bo seveda v nekaterih delih drugačno, kot smo ga vajeni. Z upoštevanjem navodil pa si bo marsikdo privoščil tudi oddih. Pripravljamo potovalno lekarno, ki lahko učinkuje samo nekaj ali več 100 kilometrov stran. Da ne bo težav z bolečinami, prebavo ali opeklinami. Gost: Milan Rajtmajer dr. med., spec. splošne in družinske medicine iz Zdravstvenega doma Celje.
Samozaščitno ravnanje je ključno, ko govorimo o vlomih in ropih. Poleti so prazni domovi vaba za nepridiprave, ki si dopusta ne bodo privoščili. Katere zvijače dajejo videz, da je nekdo ves čas doma, in zakaj lahko nekatere objave z dopusta na družabnih omrežjih naredijo več škode kot koristi? Gost bo Benjamin Franca, višji kriminalistični inšpektor UKP GPU.
Maline, jagode in ribez so na slovenskih vrtovih že dolgo stalnica, se pa zadnja leta pojavlja tudi vse več novih vrst jagodičja. Jagode goji in haskap, forberi in tajberi, ameriške in sibirske borovnice, aronija in še bi lahko naštevali. Kakšno oskrbo potrebuje to jagodičje, kako preprečiti bolezni in odgnati morebitne škodljivce, kako povečati pridelek in kako se lotiti predelave hitro pokvarljivih plodov, bomo v torkovem Svetovalnem servisu vprašali dr. Darinko Koron s Kmetijskega inštituta Slovenije.
Neveljaven email naslov