Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Vzajemni sklad je skupek premoženja pravnih in fizičnih oseb, ki so naložile svoj denar na račun sklada. Z zbranim denarjem se na trgu kapitala kupujejo različni vrednostni papirji. Katere so prednosti in slabosti vlaganja v vzajemne sklade? Kakšna je varnost tovrstne naložbe? Za katere namene je primerno varčevanje v vzajemnih skladih? Na vprašanja odgovarjata gosta Svetovalnega servisa Goran Djuratović, direktor finančnega svetovanja in trženja pri KD Skladih in Blaž Bračič, vodja oddelka za trženje in prodajo pri NLB Skladih.
V uspešnici Pošten denarni priročnik avtor Mitja Glavnik ocenjuje, da vzajemni skladi sodijo v kategorijo najboljših iznajdb moderne dobe. Po popularnosti in sprejetosti jih lahko postavimo ob bok mikrovalovni pečici in samolepilnim lističem. Po letu 2008 vzajemni skladi pri nas postopoma pridobivajo ugled med vlagatelji, je prepričan Blaž Bračič, ki vodi oddelek za trženje in prodajo pri NLB Skladih: »V primerjavi z evropskim trendom pa je pri nas delež ljudi, ki vlagajo v vzajemne sklade, še vedno majhen.« To je predvsem posledica vzorca o ravnanju z denarjem, meni Goran Djuratović, direktor finančnega svetovanja in trženja pri KD Skladih: »Znani smo kot konservativni vlagatelji, ki svoje prihranke najraje hranimo v banki. Vendar se panoga razvija.«
Vzajemni sklad je skupek premoženja pravnih in fizičnih oseb, ki so naložile svoj denar na račun vzajemnega sklada. Z zbranim denarjem se na trgu kapitala kupujejo različni vrednostni papirji, delnice in obveznice, v skladu z naložbeno politiko posameznega vzajemnega sklada. Blaž Bračič pravi, da so vzajemni skladi omogočili manjšim vlagateljem, da posredno postanejo lastniki delnic: »Pri nas lahko vlagatelj, ki vloži 40 evrov, postane posredno lastnik 130-ih delnic.«
Zakaj bi namesto bančnega depozita raje izbrali vzajemni sklad? Blaž Bračič: »Vlaganje v vzajemne sklade je smiselno zlasti za dolgoročno varčevanje, na primer za dodatno pokojninsko varčevanje, varčevanje za prihodnost otrok ali pa tudi za plemenitenje prihrankov kar tako. Značilnost vzajemnih skladov je, da prinašajo višjo donosnost kot bančni depozit, ki ima fiksno donosnost. Pri bančnem depozitu je vnaprej znano, kolikšna je obrestna mera. Pri vzajemnih skladih pa je donosnost neznana in tvegana, zaradi tega pa vzajemni skladi v dolgoročnem smislu prinašajo več.« Pri vlaganju v vzajemne sklade mora vsak vlagatelj opredeliti tudi svojo odgovornost, pojasnjuje Goran Djuratović: »To pomeni naslednje. Če se pokvari avto, ga odpeljete k serviserju. Če naložba ne uresničuje vaših ciljev, jo je potrebno pregledati in na novo definirati.«
Napovedi glede donosnosti v letu 2016 so nehvaležne. Ampak napovedi glede na pesimistične in optimistične scenarije so pripravljene. Goran Djuratović iz KD Skladov napoveduje: »Vsako leto predstavimo vlagateljem naložbeno strategijo. V ospredju so razviti trgi, dobra gospodarska rast, okrevanje in počasno prebujanje Evrope. Previdnost je potrebna pri razvijajočih se trgih kot so Kitajska, Brazilija in Rusija. Predvsem zaradi padca cene nafte in dviga referenčne obrestne mere v ZDA.«
4235 epizod
Svetovalni servis je osrednja kontaktna oddaja jutranjega programa na Prvem. Namenjena je poslušalkam in poslušalcem, ki lahko iz prve roke dobijo odgovor na vprašanje glede različnih tematik. V oddaji vsak delovnik med 9.05 in 9.30 gostimo strokovnjake s področja zdravstva, prava, hortikulture, gradbeništva, energetike, financ, potrošniških pravic, sociologije, psihologije, športa, kulinarike … Sodelujte na 01 475 22 22, prvi@rtvslo.si ali prek spletne strani Prvega programa.
Vzajemni sklad je skupek premoženja pravnih in fizičnih oseb, ki so naložile svoj denar na račun sklada. Z zbranim denarjem se na trgu kapitala kupujejo različni vrednostni papirji. Katere so prednosti in slabosti vlaganja v vzajemne sklade? Kakšna je varnost tovrstne naložbe? Za katere namene je primerno varčevanje v vzajemnih skladih? Na vprašanja odgovarjata gosta Svetovalnega servisa Goran Djuratović, direktor finančnega svetovanja in trženja pri KD Skladih in Blaž Bračič, vodja oddelka za trženje in prodajo pri NLB Skladih.
V uspešnici Pošten denarni priročnik avtor Mitja Glavnik ocenjuje, da vzajemni skladi sodijo v kategorijo najboljših iznajdb moderne dobe. Po popularnosti in sprejetosti jih lahko postavimo ob bok mikrovalovni pečici in samolepilnim lističem. Po letu 2008 vzajemni skladi pri nas postopoma pridobivajo ugled med vlagatelji, je prepričan Blaž Bračič, ki vodi oddelek za trženje in prodajo pri NLB Skladih: »V primerjavi z evropskim trendom pa je pri nas delež ljudi, ki vlagajo v vzajemne sklade, še vedno majhen.« To je predvsem posledica vzorca o ravnanju z denarjem, meni Goran Djuratović, direktor finančnega svetovanja in trženja pri KD Skladih: »Znani smo kot konservativni vlagatelji, ki svoje prihranke najraje hranimo v banki. Vendar se panoga razvija.«
Vzajemni sklad je skupek premoženja pravnih in fizičnih oseb, ki so naložile svoj denar na račun vzajemnega sklada. Z zbranim denarjem se na trgu kapitala kupujejo različni vrednostni papirji, delnice in obveznice, v skladu z naložbeno politiko posameznega vzajemnega sklada. Blaž Bračič pravi, da so vzajemni skladi omogočili manjšim vlagateljem, da posredno postanejo lastniki delnic: »Pri nas lahko vlagatelj, ki vloži 40 evrov, postane posredno lastnik 130-ih delnic.«
Zakaj bi namesto bančnega depozita raje izbrali vzajemni sklad? Blaž Bračič: »Vlaganje v vzajemne sklade je smiselno zlasti za dolgoročno varčevanje, na primer za dodatno pokojninsko varčevanje, varčevanje za prihodnost otrok ali pa tudi za plemenitenje prihrankov kar tako. Značilnost vzajemnih skladov je, da prinašajo višjo donosnost kot bančni depozit, ki ima fiksno donosnost. Pri bančnem depozitu je vnaprej znano, kolikšna je obrestna mera. Pri vzajemnih skladih pa je donosnost neznana in tvegana, zaradi tega pa vzajemni skladi v dolgoročnem smislu prinašajo več.« Pri vlaganju v vzajemne sklade mora vsak vlagatelj opredeliti tudi svojo odgovornost, pojasnjuje Goran Djuratović: »To pomeni naslednje. Če se pokvari avto, ga odpeljete k serviserju. Če naložba ne uresničuje vaših ciljev, jo je potrebno pregledati in na novo definirati.«
Napovedi glede donosnosti v letu 2016 so nehvaležne. Ampak napovedi glede na pesimistične in optimistične scenarije so pripravljene. Goran Djuratović iz KD Skladov napoveduje: »Vsako leto predstavimo vlagateljem naložbeno strategijo. V ospredju so razviti trgi, dobra gospodarska rast, okrevanje in počasno prebujanje Evrope. Previdnost je potrebna pri razvijajočih se trgih kot so Kitajska, Brazilija in Rusija. Predvsem zaradi padca cene nafte in dviga referenčne obrestne mere v ZDA.«
Kako na krofe vplivajo izbor moke, temperatura olja za cvrtje in prepih? Na pustni mizi se krofom lahko pridružijo suha juha, zelje in repa, korenovke, pa seveda špehovka, flancati in miške v globalni različici z bananami in kokosom. Predstavili vam bomo štulo, ki jo pripravimo iz prosene kaše in povedali nekaj receptov za pripravo polenovke v postnem času. Naš gost bo kuharski mojster Matjaž Pozderec.
Raziskave vse bolj pritrjujejo dejstvu, da smo stari toliko, kolikor so stare naše žile. Med staranjem se namreč v žilah začne ateroskleroza. To je bolezen, pri kateri v žilni steni nastanejo obloge, ki žilo delno ali celo povsem zaprejo. Kaj najbolj vpliva na nastanek ateroskleroze? Ali morda povišan holesterol in trigliceridi, sladkorna bolezen ali povišan krvni tlak? Kaj pa kajenje, sedeč življenjski slog in debelost? To so prašanja za gosta Svetovalnega servisa. Z nami bo prof. dr. Borut Jug, predstojnik Kliničnega oddelka za žilne bolezni UKC Ljubljana.
Od februarja do konca aprila po Sloveniji potekajo vpisi v vrtce za naslednje šolsko leto. Izbira vrtca, izpolnjevanje vpisnega lista, število točk, ki nam pripada, prednostni red, čakalne liste … Vprašanj, povezanih s to temo, je veliko, dotaknili pa se bomo tudi samega uvajanja v vrtce. Gostja: predsednica Skupnosti vrtcev Slovenije Janja Bogataj.
Tek na smučeh je odlična zimska rekreacija za vse generacije, ki ima pri nas tradicijo in zdi se, da vnovič doživlja razcvet. Katere koristi za zdravje prinaša? Zakaj je smiselno, da obiščemo tečaj teka na smučeh? Katere so najpogostejše napake, ki jih delajo tekači? Koliko naj bodo dolge smuči in palice za drsalno in klasično tehniko? V studiu Prvega je Mirko Verovšek, vodja komisije in demonstratorske vrste pri Smučarski zvezi Slovenije.
Avtomobilski trg se še vedno sooča s pomanjkanjem novih vozil, to pa po drugi strani povečuje povpraševanje po novih vozilih. Seveda nastala situacija ponuja še več možnosti tistim, ki želijo napake vozila, ki ga prodajajo, prikriti. V Svetovalnem servisu bo na vaša vprašanja o vseh pasteh, ki jih skriva nakup novega vozila, odgovarjal tehnični svetovalec AMZS s centra Ljubljana Janez Kajzar. Pokličite nas ali nam pišite prek posebnega obrazca na spletni strani Prvega.
Včasih se zdi, da so mladostniki in starši vsak na svojem bregu in da ne govorijo več skupnega jezika. Zakaj je tako? Kako prepoznati, da je mladostnik v stiski, in kako mu starši lahko pomagajo? Svetujeta terapevta, predavatelja in učitelja parov in staršev dr. Albert in Leonida Mrgole.
Stanovanje je za človeka ena pomembnejših materialnih dobrin, saj mu zagotavlja dostojanstvo in predvsem socialno varnost. Stanovanja so pogosto v večstanovanjskih zgradbah, posledica tega pa je, da se lastniki pogosto soočajo z različnimi dilemami in težavami. Skrb za upravljanje, vzdrževanje zgradbe v večini primerov prevzame upravnik. V katerih primerih je obvezen? V katerih zgradbah je obvezen rezervni sklad? O tem in še o drugih pravilih upravljanja večstanovanjskih zgradb se bomo v svetovalnem servisu v sredo pogovarjali z Anito Hočevar Frantar, vodjo sektorja za stanovanja na ministrstvu za okolje in prostor.
Ko pogledamo na družbena omrežja ali na aplikacije za zmenke, se zdi, da je svet poln dobro situiranih častnikov in zdravnic ki delajo na kriznih območjih in iščejo partnerje. Žal so mnoge osamljene ženske in moški srednjih let, ki so se zapletli z virtualnimi osebami na osnovi zgolj šarmantne fotografije in lepih besed, na koncu ostale brez denarja, oseba pa je izpuhtela v medmrežje. Kako prepoznati spletno ljubezensko prevaro, kako se zaščititi, pa tudi o drugih spletnih prevarah bomo govorili v torkovem Svetovalnem servisu z Marušo Maligoj iz Si-Certa.
Februar in marec prineseta kar nekaj praznikov, ki se jih veselijo zlasti cvetličarji. In seveda ljubitelji oz. predvsem ljubiteljice cvetja, saj se ob valentinovem, dnevu žena in materinskem dnevu običajno poveča tudi število cvetja na njihovih mizah in okenskih policah. Kako poskrbeti, da bo rezano cvetje čim dlje ostalo sveže in kako pospešiti cvetenje ali ustaviti propadanje lončnic? O oskrbi rezanega cvetja in sobnih rastlin bo v ponedeljkovem Svetovalnem servisu govorila dr. Sabina Šegula iz Floweracademy. Vprašanja zanjo pošljite na prvi@rtvslo.si ali zapišite v spletni obrazec na prvi.rtvslo.si
V petek in soboto bodo po Sloveniji potekali informativni dnevi, znova na daljavo, prihodnji teden pa se že odpirajo roki za oddajo vloge za vpis na srednje, višje šole in na fakulteto. A kako naj šolarji pridejo do pravih podatkov o želeni šoli, saj bodo informativni dnevi potekali na daljavo? Kako bodo potekali vpisi, katerih datumov mladi ne smejo zamuditi, kakšni so pogoji za dijake z različnimi odločbami? In predvsem, na podlagi česa naj se mladi odločijo, kje bodo nadaljevali svoje šolanje? Z nami bo dr. Sabina Žnidaršič iz Visokošolske prijavno informacijske službe Univerze v Ljubljani …
Kis, soda bikarbona, limonin sok – to so vsem dostopne sestavine naravnih čistil, ki jih lahko pripravite doma. Taka čistila so nestrupena, prijazna do nas in okolja, hkrati pa ob pravilni uporabi tudi zelo učinkovita. Kako sami naredite čistila za pečico, kabino za tuš, preprogo, koliko časa naj delujejo, kje jih raje ne uporabljajte? V četrtkovem Svetovalnem servisu bo z nami Tanja Sluga iz Hiše nature, vprašanja zanjo sprejemamo na elektronskem naslovu prvi@rtvslo.si, na spletni strani prvi@rtvslo.si ali med oddajo na telefonu 01 475 22 22.
Akne niso le kozmetična težava, ampak so bolezen kože. Z njimi se sreča skoraj vsak mladostnik, pa tudi v odrasli dobi niso redke. Dermatološko zdravljenje je danes zelo učinkovito in lahko odpravi prenekatero stisko posameznika. V sredinem svetovalnem servisu bo na vaša vprašanja odgovarjal Borut Žgavec, dr. med. specialist dermatovenerolog. Pokličite ali nam pišite.
Si predstavljate, da bi namesto recepta za zdravilo, dobili recept za vadbo? Ali telesna vadba lahko prepreči ali celo zdravi obolenja? Gostja je dr. Petra Zupet, dr. medicine, specialistka medicine športa in profesorica športne vzgoje.
Število bolnikov z rakom se iz leta v leto veča predvsem zaradi hitrega staranja prebivalstva: v Sloveniji je rak pri ženskah drugi, pri moških pa v zadnjih letih že prvi vzrok smrti. Ob svetovnem dnevu boja proti raku bomo Svetovalni servis namenili onkološkemu genetskemu svetovanju, ki lahko pomaga pri preprečevanju in zgodnjem odkrivanju raka. Kateri raki so lahko dedno pogojeni, kdo je primeren kandidat za genetsko testiranje, kako sam postopek poteka, kakšni so ukrepi po pridobljenih rezultatih? Naša gostja bo doc. dr. Mateja Krajc, vodja Ambulante za onkološko genetsko svetovanje na Onkološkem inštitutu.
Mastni, suhi, redki, lomljivi ali polni prhljaja. Vse to so pogoste težave z lasmi. Kakšen naj bo postopek umivanja las, kako je z uporabo preparatov za oblikovanje pričeske? Kako je z barvanjem las – po čem se barve na policah trgovin razlikujejo od tistih v salonih? Gostja: učiteljica frizerstva Romana Marolt s Srednje frizerske šole v Ljubljani.
Vitamini so pomembni za normalno delovanje telesa, za uravnavanje presnove in za rast, razmnoževanje in delovanje tkiv in organov. Človeško telo ne more tvoriti vitaminov ali pa jih tvori v nezadostni količini. Kateri pa so najpomembnejši za naše zdravje, katere in koliko jih je dobro dodajati? V sredinem svetovalnem servisu bo na vaša vprašanja odgovarjal asist. Darko Siuka, dr. med., specialist gastroenterolog z UKC Ljubljana. Pokličite ali nam pišite.
S februarjem Italija sprošča pogoje za vstop v državo, Danska odpravlja skoraj vse omejitvene ukrepe, sprošča jih tudi Anglija. A prehajanje državnih meja še zdaleč ni tako preprosto, kot je morda bilo pred pandemijo. V torkovem Svetovalnem servisu gostimo Andreja Štera, vodjo konzularnega oddelka na Ministrstvu za zunanje zadeve, ki bo odgovarjal na vprašanja o aktualnih potovalnih infomacijah.
Medicinski pripomočki so potrebni pri zdravljenju, medicinski rehabilitaciji in zdravstveni negi. Kakšne pravice do medicinskih pripomočkov iz obveznega zdravstvenega zavarovanja imajo zavarovane osebe ob določenih zdravstvenih stanjih? Kakšni so ti pripomočki, kdo jih lahko predpiše in kakšna so merila za pridobitev? Gost ponedeljkovega Svetovalnega servisa bo vodja oddelka za medicinske pripomočke na Zavodu za zdravstveno zavarovanje Slovenije Drago Perkič. Vprašanje zapišite v obrazec na spletni strani Prvega, pošljite na elektronski naslov prvi@rtvslo.si ali pokličite med oddajo.
Evropska unija je že s splošno uredbo o varstvu osebnih podatkov (GDPR) pokazala, da želi varovati človekove pravice in svoboščine tudi v digitalnem prostoru. Z aktoma o digitalnih storitvah in trgih pripravlja nove omejitve za spletne gigante in spreminja pravila podatkovne ekonomije na spletu. Kako omejuje ciljano oglaševanje, tehnike zavajanja in usmerjanja, algoritmično profiliranje in širjenje dezinformacij na spletu in kaj to pomeni za uporabnike in uporabnice? Na vprašanja odgovarja raziskovalec dr. Matija Damjan s Pravne fakultete Univeze v Ljubljani.
Osnovna preiskava v medicini je hemogram oziroma krvna slika. Oznake, vrednosti, mejne vrednosti … Ob vseh izrazih in številkah je velikokrat potrebna dodatna interpretacija osebnega zdravnika. Kaj pomeni zmanjšano nastajanje eritrocitov ali povečano število levkocitov in trombocitov? Gostja: Mojca Dreisinger, dr. med., iz Oddelka za hematologijo in hematološko onkologijo Univerzitetnega kliničnega centra Maribor.
Neveljaven email naslov