Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Vzajemni sklad je skupek premoženja pravnih in fizičnih oseb, ki so naložile svoj denar na račun sklada. Z zbranim denarjem se na trgu kapitala kupujejo različni vrednostni papirji. Katere so prednosti in slabosti vlaganja v vzajemne sklade? Kakšna je varnost tovrstne naložbe? Za katere namene je primerno varčevanje v vzajemnih skladih? Na vprašanja odgovarjata gosta Svetovalnega servisa Goran Djuratović, direktor finančnega svetovanja in trženja pri KD Skladih in Blaž Bračič, vodja oddelka za trženje in prodajo pri NLB Skladih.
V uspešnici Pošten denarni priročnik avtor Mitja Glavnik ocenjuje, da vzajemni skladi sodijo v kategorijo najboljših iznajdb moderne dobe. Po popularnosti in sprejetosti jih lahko postavimo ob bok mikrovalovni pečici in samolepilnim lističem. Po letu 2008 vzajemni skladi pri nas postopoma pridobivajo ugled med vlagatelji, je prepričan Blaž Bračič, ki vodi oddelek za trženje in prodajo pri NLB Skladih: »V primerjavi z evropskim trendom pa je pri nas delež ljudi, ki vlagajo v vzajemne sklade, še vedno majhen.« To je predvsem posledica vzorca o ravnanju z denarjem, meni Goran Djuratović, direktor finančnega svetovanja in trženja pri KD Skladih: »Znani smo kot konservativni vlagatelji, ki svoje prihranke najraje hranimo v banki. Vendar se panoga razvija.«
Vzajemni sklad je skupek premoženja pravnih in fizičnih oseb, ki so naložile svoj denar na račun vzajemnega sklada. Z zbranim denarjem se na trgu kapitala kupujejo različni vrednostni papirji, delnice in obveznice, v skladu z naložbeno politiko posameznega vzajemnega sklada. Blaž Bračič pravi, da so vzajemni skladi omogočili manjšim vlagateljem, da posredno postanejo lastniki delnic: »Pri nas lahko vlagatelj, ki vloži 40 evrov, postane posredno lastnik 130-ih delnic.«
Zakaj bi namesto bančnega depozita raje izbrali vzajemni sklad? Blaž Bračič: »Vlaganje v vzajemne sklade je smiselno zlasti za dolgoročno varčevanje, na primer za dodatno pokojninsko varčevanje, varčevanje za prihodnost otrok ali pa tudi za plemenitenje prihrankov kar tako. Značilnost vzajemnih skladov je, da prinašajo višjo donosnost kot bančni depozit, ki ima fiksno donosnost. Pri bančnem depozitu je vnaprej znano, kolikšna je obrestna mera. Pri vzajemnih skladih pa je donosnost neznana in tvegana, zaradi tega pa vzajemni skladi v dolgoročnem smislu prinašajo več.« Pri vlaganju v vzajemne sklade mora vsak vlagatelj opredeliti tudi svojo odgovornost, pojasnjuje Goran Djuratović: »To pomeni naslednje. Če se pokvari avto, ga odpeljete k serviserju. Če naložba ne uresničuje vaših ciljev, jo je potrebno pregledati in na novo definirati.«
Napovedi glede donosnosti v letu 2016 so nehvaležne. Ampak napovedi glede na pesimistične in optimistične scenarije so pripravljene. Goran Djuratović iz KD Skladov napoveduje: »Vsako leto predstavimo vlagateljem naložbeno strategijo. V ospredju so razviti trgi, dobra gospodarska rast, okrevanje in počasno prebujanje Evrope. Previdnost je potrebna pri razvijajočih se trgih kot so Kitajska, Brazilija in Rusija. Predvsem zaradi padca cene nafte in dviga referenčne obrestne mere v ZDA.«
4235 epizod
Svetovalni servis je osrednja kontaktna oddaja jutranjega programa na Prvem. Namenjena je poslušalkam in poslušalcem, ki lahko iz prve roke dobijo odgovor na vprašanje glede različnih tematik. V oddaji vsak delovnik med 9.05 in 9.30 gostimo strokovnjake s področja zdravstva, prava, hortikulture, gradbeništva, energetike, financ, potrošniških pravic, sociologije, psihologije, športa, kulinarike … Sodelujte na 01 475 22 22, prvi@rtvslo.si ali prek spletne strani Prvega programa.
Vzajemni sklad je skupek premoženja pravnih in fizičnih oseb, ki so naložile svoj denar na račun sklada. Z zbranim denarjem se na trgu kapitala kupujejo različni vrednostni papirji. Katere so prednosti in slabosti vlaganja v vzajemne sklade? Kakšna je varnost tovrstne naložbe? Za katere namene je primerno varčevanje v vzajemnih skladih? Na vprašanja odgovarjata gosta Svetovalnega servisa Goran Djuratović, direktor finančnega svetovanja in trženja pri KD Skladih in Blaž Bračič, vodja oddelka za trženje in prodajo pri NLB Skladih.
V uspešnici Pošten denarni priročnik avtor Mitja Glavnik ocenjuje, da vzajemni skladi sodijo v kategorijo najboljših iznajdb moderne dobe. Po popularnosti in sprejetosti jih lahko postavimo ob bok mikrovalovni pečici in samolepilnim lističem. Po letu 2008 vzajemni skladi pri nas postopoma pridobivajo ugled med vlagatelji, je prepričan Blaž Bračič, ki vodi oddelek za trženje in prodajo pri NLB Skladih: »V primerjavi z evropskim trendom pa je pri nas delež ljudi, ki vlagajo v vzajemne sklade, še vedno majhen.« To je predvsem posledica vzorca o ravnanju z denarjem, meni Goran Djuratović, direktor finančnega svetovanja in trženja pri KD Skladih: »Znani smo kot konservativni vlagatelji, ki svoje prihranke najraje hranimo v banki. Vendar se panoga razvija.«
Vzajemni sklad je skupek premoženja pravnih in fizičnih oseb, ki so naložile svoj denar na račun vzajemnega sklada. Z zbranim denarjem se na trgu kapitala kupujejo različni vrednostni papirji, delnice in obveznice, v skladu z naložbeno politiko posameznega vzajemnega sklada. Blaž Bračič pravi, da so vzajemni skladi omogočili manjšim vlagateljem, da posredno postanejo lastniki delnic: »Pri nas lahko vlagatelj, ki vloži 40 evrov, postane posredno lastnik 130-ih delnic.«
Zakaj bi namesto bančnega depozita raje izbrali vzajemni sklad? Blaž Bračič: »Vlaganje v vzajemne sklade je smiselno zlasti za dolgoročno varčevanje, na primer za dodatno pokojninsko varčevanje, varčevanje za prihodnost otrok ali pa tudi za plemenitenje prihrankov kar tako. Značilnost vzajemnih skladov je, da prinašajo višjo donosnost kot bančni depozit, ki ima fiksno donosnost. Pri bančnem depozitu je vnaprej znano, kolikšna je obrestna mera. Pri vzajemnih skladih pa je donosnost neznana in tvegana, zaradi tega pa vzajemni skladi v dolgoročnem smislu prinašajo več.« Pri vlaganju v vzajemne sklade mora vsak vlagatelj opredeliti tudi svojo odgovornost, pojasnjuje Goran Djuratović: »To pomeni naslednje. Če se pokvari avto, ga odpeljete k serviserju. Če naložba ne uresničuje vaših ciljev, jo je potrebno pregledati in na novo definirati.«
Napovedi glede donosnosti v letu 2016 so nehvaležne. Ampak napovedi glede na pesimistične in optimistične scenarije so pripravljene. Goran Djuratović iz KD Skladov napoveduje: »Vsako leto predstavimo vlagateljem naložbeno strategijo. V ospredju so razviti trgi, dobra gospodarska rast, okrevanje in počasno prebujanje Evrope. Previdnost je potrebna pri razvijajočih se trgih kot so Kitajska, Brazilija in Rusija. Predvsem zaradi padca cene nafte in dviga referenčne obrestne mere v ZDA.«
»Januarja neham kaditi!« je ena od pogostejših novoletnih zaobljub poleg gibanja, boljših prehranjevalnih navad in zmanjšanja uporabe družbenih omrežij. Več kot polovica kadilcev želi prenehati kaditi, a večina kadilcev kajenja ne more opustiti brez ustrezne strokovne pomoči in podpore, saj jim zmanjka volje in moči. Kako ju najti, bo v Svetovalnem servisu razložil dr. Tomaž Čakš z Nacionalnega inštituta za javno zdravje.
Smrt bližnjega in žalovanje sta včasih preveč intimna in boleča, da bi o tem odprto govorili. Stanje epidemije pa lahko povzroči, da te stiske še izraziteje občutimo. Zakaj pravimo, da vsakdo žaluje drugače, kako se pogovarjati z žalujočimi ter kako se na smrt odzovejo pogosto pozabljeni žalovalci – otroci in mladostniki? Gostja: psihologinja Radmila Pavlovič Blatnik iz Slovenskega društva Hospic.
Kadar komu neprestano zvoni in šumi v ušesih, rečemo, da ima tinitus. Tinitus je pogost; ima ga veliko ljudi, tudi otroci. Razlog za šumenje so lahko vnetje, spremembe v ušesu, hrup ter tudi preobremenjenost in stres. Kdaj naj poiščemo pomoč strokovnjakov? Kako pa si lahko pomagamo sami? Na vprašanja o tinitusu bo v Svetovalnem servisu odgovarjala otorinolaringologinja prof. dr. Saba Battelino.
Po Ljubljani, Postojni, Kranju, Celju in Mariboru tudi v drugih zdravstvenih domovih po Sloveniji že teče »množično« cepljenje proti covidu. Prvi so na vrsti starejši od osemdeset let. O cepivu in cepljenju je zdaj že veliko informacij in obvestil, ta pa porajajo tudi številna vprašanja. Nanja bo v petkovem Svetovalnem servisu v živo odgovarjal prof. dr. Borut Štrukelj s Fakultete za farmacijo.
Najpogostejši vzrok prometnih nesreč ostaja neprilagojena hitrost in neupoštevanje prometnih predpisov. Na varnost v prometu pozimi pa lahko poleg nezavidljivega stanja cest še dodatno vplivata poledica in sneg pa tudi veter, mokro cestišče in megla. Razmere se lahko zelo hitro spreminjajo, kar voznikom pogosto povzroča nemalo preglavic. V četrtkovem Svetovalnem servisu bomo zato govorili o tem, kako voziti v zimskih razmerah, da bo pot čim bolj varna. Naš gost bo inštruktor varne vožnje pri AMZS Danijel Granda.
S prvim januarjem so začele veljati nekatere spremembe na področju pokojninskega in invalidskega zavarovanja. Zvišuje se odmerni odstotek, spreminjajo se vrednotenje pokojninske dobe brez dokupa in pogoji za pridobitev vdovske pokojnine, izenačujejo pa se tudi pravice kmetov glede dokupa kmečkih let. Gost je direktor Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje Slovenije Marijan Papež.
Brezposelnost v Sloveniji se je decembra v primerjavi z lanskim decembrom povečala za skoraj 16 odstotkov. Pričakovati je, da bo februarja in marca še rastla. V torkovem Svetovalnem servisu bomo pogledali, kakšen je postopek prijave za Zavod za zaposlovanje, katere so pravice in dolžnosti brezposelnih, ki so vpisani v evidenco iskalcev zaposlitve in kakšen je način poslovanja na daljavo Zavoda za zaposlovanje. Na naša vprašanja bo odgovarjala Barbara Vrtačnik, direktorica območne službe Ljubljana.
Letošnja zima je v gore prinesla veliko snega, z njim pa številne nevarnosti, ki prežijo na njihove obiskovalce. Kako prepoznati nevarnost plazenja? Kaj je in kako se uporablja lavinski trojček? Je pozimi sploh varno v gore hoditi sam? Na vaša vprašanja bo odgovarjal gorski vodnik z mednarodno licenco Rok Zalokar. Pokličite nas v živo ali nam pišite na radioprvi.si.
Če ste med tistimi, ki ste si ob novem letu obljubili, da bodo letos bolj zdravo jedli in manj zapravili, bo petkov Svetovalni servis za vas kot naročen! Gost oddaje Davor Špehar z vrtnarskega spletnega portala Zeleni svet bo namreč svetoval, kako se pripraviti na novo vrtnarsko sezono in poskrbeti, da bo zelenjava dobro uspevala kar na domačem vrtu. Tako si boste zagotovili zdrava živila in prihranili, saj je kupljena zelenjava vse dražja. Seveda pa so dobrodošla tudi vaša vprašanja o opravilih na zelenjavnem vrtu in težavah pri vzgoji vrtnin.
Odnosi so v tem času na veliki preizkušnji, še posebej, kadar so odnosi v partnerstvu nezdravi ali gre celo za nevarno navezanost. Zdravnica in psihoterapevtka Sanja Rozman pojasnjuje kompleksno ozadje odvisnosti od odnosov; kako jo prepoznamo, od kod izvira in kakšen je izhod iz odvisnosti.
Ste že slišali za kalčke v prehrani? Se vam zdijo zgolj še ena modna muha v kulinariki? Vsekakor nam v zimskem času lahko popestrijo in obogatijo prehrano. Kako pridelamo kalčke na domači okenski polici? Kakšen kalilnik potrebujemo? Iz katerih semen lahko vzgojimo kalčke? Zajtrk s kalčki, napitek iz kalčkov, praženi kalčki z ingverjem, pašteta iz pšeničnih kalčkov, ter juhe, solate, prelivi in sladice iz kalčkov. Gostja sredinega svetovalnega servisa bo poznavalka pridelovanja in priprave jedi iz kalčkov Mateja Reš.
Človek je začel mačke udomačevati pred okoli 12 tisoč leti. V zgodovini so imele te živali različno vlogo – Egipčani so nanje gledali kot na božanstva, v starem Rimu so bile simbol svobode, v srednjem veku so jih povezovali z zlom, čarovnicami in hudičem. Tudi danes jim namenjamo različne vloge – od tega, da na kmetiji lovijo miši in podgane, do tega, da jih skrbno negujemo in kažemo na mačjih razstavah. Da bodo mačke zdrave, bomo poskrbeli v torkovem Svetovalnem servisu – z nami bo Iris Selan, dr. vet. med.
Kako ravnati z urami – tako novejšimi kot starejšimi? Morda imate doma staro mehansko uro, ki je že dlje časa niste navijali, ali pa vaša razmeroma nova ročna ura ves čas prehiteva. Gost: urarski mojster David Lečnik.
V življenju nas zanimajo, vznemirjajo, motijo ali veselijo najrazličnejše stvari. Majhne in velike. Pomembne, pa tudi tiste nekoliko manj opazne. Dobro je, če na vsako vprašanje najdemo odgovor strokovnjaka. V tematsko zelo pisanem Svetovalnem servisu lahko svoje vprašanje zastavite številnim gostom, približno 250 se jih v enem letu zvrsti v studiu Prvega. Ob koncu leta pa vas sprašujemo: katere teme bi (še) želeli slišati v oddaji?
Kmalu bomo oštevali sekunde do vstopa v novo leto in marsikje verjetno nazdravili tudi s kozarcem penečega se vina. To se mora ohlajati počasi, zamašek mora v nasprotju s splošnim mnenjem pri odpiranju ostati v roki, kakovost pa prepoznamo po mehurčkih – manjši kot so, boljše je peneče vino. Gost: vinski publicist in sommelier 3. stopnje Jože Rozman.
Glavna sestavina torkovega Svetovalnega servisa bo čokolada. Iz nje bomo pripravili čokoladno torto, piškote, namaz, peno, pralineje, še prej pa se jo bomo naučili pravilno izbrati in denimo stopiti ali tempirati. Z nami bo slaščičarski mojster Gorazd Potočnik. Veseli bomo tudi vaših uspešnih receptov za jedi s čokolado.
Med novoletne zaobljube si marsikdo želi uvrstiti več gibanja za zdravje in dobro počutje. Kako premagati lenobo in se tudi v zimskih mesecih spodbuditi za sprehod in tek? Kaj pridobimo z rednim gibanjem? Zakaj ni smiselno opustiti zimskega teka? Svetuje profesor športne vzgoje in tekaški trener Urban Praprotnik.
Od ponedeljka so v Sloveniji prepovedani prodaja in uporaba pirotehnike ter prirejanje ognjemetov. Vendar nekaj pirotehničnih izdelkov so trgovci že pred tem prodali, policija pa je že novembra poročala o zasegih večjih količin petard pri mladoletnikih. Gost: Daniel Jug iz Sektorja splošne policije na Generalni policijski upravi.
Od ponedeljka se v Sloveniji lahko prodajajo le avtomobili z vgrajenimi radijskimi sprejemniki, ki podpirajo DAB + tehnologijo. Kakšne so prednosti te tehnologije, kako se spreminja uporabniška izkušnja in kakšna je pokritost s signalom v Sloveniji, bomo v sredinem svetovalnem servisu spraševali Bojana Ramšaka, vodjo razvoja pri Oddajnikih in zvezah RTV Slovenija.
Leto 2020: čudno, nenavadno, ekstremno. Je bilo takšno tudi vreme? Ob skorajšnjem koncu leta v torkovem Svetovalnem servisu pod drobnogled vzamemo nad in podpovprečne temperature, sončne dni in količino padavin, pa tudi vedno bolj točne in zanesljive vremenske napovedi. Na vprašanja bo odgovarjal meteorolog Brane Gregorčič z Agencije za okolje. Pišite na elektronski naslov radioprvi@rtvslo.si, zapišite sporočilo na spletno stran Prvega ali pokličite med oddajo.
Neveljaven email naslov