Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Svetovne raziskave kažejo, da ima eno izmed motenj avtističnega spektra 1 odstotek ljudi. Pogostost avtizma je v zadnjih dveh desetletjih narasla za več desetkrat – v Sloveniji se vsako leto z avtistično motnjo rodi okoli 200 otrok. Gre za razvojno nevrološko motnjo, s katero se posameznik rodi in ga spremlja vse življenje. O spektru avtistične motnje pa govorimo zaradi njene heterogenosti. Avtizem se pri vsakem posamezniku kaže drugače, vendar pa imajo vsi ljudje z avtizmom težave na treh glavnih področjih: težave s socialno komunikacijo, težave s socialno interakcijo in težave na področju fleksibilnosti mišljenja.
Kljub številnim raziskavam pa vzrok avtizma ni točno določljiv, poudarja asistentka doktorica Jerneja Maček, specialistka otroške in mladostniške psihiatrije ter vodja Ambulante za avtizem, ki deluje v okviru Pediatrične klinike v Ljubljani.
Nekoč so bili prepričani, da so izvor avtizma »hladne matere« – hladne matere brez občutkov, ki so svoje otroke vodile v mentalno izolacijo, kasneje je veljajo prepričanje, da je avtizem biološka motnja in ne čustvena oziroma duševna prizadetost. Danes raziskave kažejo na kombinacijo dejavnikov – tako genetskih kot okoljskih – ki lahko povzročijo spremembe v razvoju možganov, večkrat pa se avtistična motnja pojavi pri dečkih kot pri deklicah.
Čeprav natančnega vzroka za pojav avtizma ne poznamo, pa vemo, da avtizma ne more povzročiti vzgoja ali socialne okoliščine, prav tako ni dokazov, da bi obstajala povezava med cepljenjem in avtizmom. Zdi pa se, da je pojavi pogostejši pri dečkih kot pri deklicah.
Posamezne znake avtistične motnje lahko pri otroku opazimo pri enem letu starosti – kažejo se kot primanjkljaj skupne vezane pozornosti. Z odraščanjem je znakov vse več, a prvo resno opozorilo, da se otrok ne razvija pravilno, je odsotnost govornega razvoja. Če do 16. meseca starosti niso prisotne posamezne besede oziroma do 2. leta starosti otrok ne povezuje besed v posamezne stavke, potem je čas za obisk pediatra.
Otroci oziroma osebe z avtistično motnjo lahko razvijejo tudi posebno odvisnost od rutine in pravil, kar jim daje občutek varnosti. Njihov dan mora biti strukturiran, tako da točno vedo kaj se bo zgodilo. Zaradi senzorične občutljivosti pa se lahko pojavijo še drugi znaki.
Lahko so selektivni jedci in imajo radi le določene jedi, lahko so občutljivi na dotik in nosijo ista oblačila.
Medtem, ko so nekateri ljudje z avtizmom sposobni živeti relativno “vsakdanje” življenje, potrebujejo drugi celo življenje strokovno pomoč, ki mora biti kombinacija sodelovanja zdravstva, izobraževanja in socialne podpore. Za razvoj vseh potencialov otroka z avtističnimi motnjami je prav gotovo pomembno tudi izobraževanje in usposabljanje staršev ter njihovo sodelovanje s strokovnimi delavci. Trenutno zdravilo za avtizem ne obstaja, obstajajo pa številne učinkovite metode, ki omogočajo učenje in razvoj posameznika.
Na Pediatrični kliniki od leta 2008 deluje Ambulanta za avtizem, kjer tim strokovnjakov postavi otroku diagnozo. V ambulanti izvajajo tudi skupine za mladostnike z avtizmom za krepitev socialnih veščin, skupine za starše ter pomoč pri šolanju in zaposlovanju mladostnikov z avtizmom.
Veliko ljudi z avtizmom je zelo kreativnih in so lahko na primer izredni umetniki, glasbeniki ali pisatelji. Med znanimi imeni z avtistično motnjo tako najdemo Alberta Einsteina, Wolfganga Amadeusa Mozarta, Andyja Warhola, Temple Grandin, itd.
Vsak otrok z avtizmom je edinstven, unikaten, ima svoje posebnosti, izvirnosti, svoje predstave in pogled na svet okrog sebe.
4235 epizod
Svetovalni servis je osrednja kontaktna oddaja jutranjega programa na Prvem. Namenjena je poslušalkam in poslušalcem, ki lahko iz prve roke dobijo odgovor na vprašanje glede različnih tematik. V oddaji vsak delovnik med 9.05 in 9.30 gostimo strokovnjake s področja zdravstva, prava, hortikulture, gradbeništva, energetike, financ, potrošniških pravic, sociologije, psihologije, športa, kulinarike … Sodelujte na 01 475 22 22, prvi@rtvslo.si ali prek spletne strani Prvega programa.
Svetovne raziskave kažejo, da ima eno izmed motenj avtističnega spektra 1 odstotek ljudi. Pogostost avtizma je v zadnjih dveh desetletjih narasla za več desetkrat – v Sloveniji se vsako leto z avtistično motnjo rodi okoli 200 otrok. Gre za razvojno nevrološko motnjo, s katero se posameznik rodi in ga spremlja vse življenje. O spektru avtistične motnje pa govorimo zaradi njene heterogenosti. Avtizem se pri vsakem posamezniku kaže drugače, vendar pa imajo vsi ljudje z avtizmom težave na treh glavnih področjih: težave s socialno komunikacijo, težave s socialno interakcijo in težave na področju fleksibilnosti mišljenja.
Kljub številnim raziskavam pa vzrok avtizma ni točno določljiv, poudarja asistentka doktorica Jerneja Maček, specialistka otroške in mladostniške psihiatrije ter vodja Ambulante za avtizem, ki deluje v okviru Pediatrične klinike v Ljubljani.
Nekoč so bili prepričani, da so izvor avtizma »hladne matere« – hladne matere brez občutkov, ki so svoje otroke vodile v mentalno izolacijo, kasneje je veljajo prepričanje, da je avtizem biološka motnja in ne čustvena oziroma duševna prizadetost. Danes raziskave kažejo na kombinacijo dejavnikov – tako genetskih kot okoljskih – ki lahko povzročijo spremembe v razvoju možganov, večkrat pa se avtistična motnja pojavi pri dečkih kot pri deklicah.
Čeprav natančnega vzroka za pojav avtizma ne poznamo, pa vemo, da avtizma ne more povzročiti vzgoja ali socialne okoliščine, prav tako ni dokazov, da bi obstajala povezava med cepljenjem in avtizmom. Zdi pa se, da je pojavi pogostejši pri dečkih kot pri deklicah.
Posamezne znake avtistične motnje lahko pri otroku opazimo pri enem letu starosti – kažejo se kot primanjkljaj skupne vezane pozornosti. Z odraščanjem je znakov vse več, a prvo resno opozorilo, da se otrok ne razvija pravilno, je odsotnost govornega razvoja. Če do 16. meseca starosti niso prisotne posamezne besede oziroma do 2. leta starosti otrok ne povezuje besed v posamezne stavke, potem je čas za obisk pediatra.
Otroci oziroma osebe z avtistično motnjo lahko razvijejo tudi posebno odvisnost od rutine in pravil, kar jim daje občutek varnosti. Njihov dan mora biti strukturiran, tako da točno vedo kaj se bo zgodilo. Zaradi senzorične občutljivosti pa se lahko pojavijo še drugi znaki.
Lahko so selektivni jedci in imajo radi le določene jedi, lahko so občutljivi na dotik in nosijo ista oblačila.
Medtem, ko so nekateri ljudje z avtizmom sposobni živeti relativno “vsakdanje” življenje, potrebujejo drugi celo življenje strokovno pomoč, ki mora biti kombinacija sodelovanja zdravstva, izobraževanja in socialne podpore. Za razvoj vseh potencialov otroka z avtističnimi motnjami je prav gotovo pomembno tudi izobraževanje in usposabljanje staršev ter njihovo sodelovanje s strokovnimi delavci. Trenutno zdravilo za avtizem ne obstaja, obstajajo pa številne učinkovite metode, ki omogočajo učenje in razvoj posameznika.
Na Pediatrični kliniki od leta 2008 deluje Ambulanta za avtizem, kjer tim strokovnjakov postavi otroku diagnozo. V ambulanti izvajajo tudi skupine za mladostnike z avtizmom za krepitev socialnih veščin, skupine za starše ter pomoč pri šolanju in zaposlovanju mladostnikov z avtizmom.
Veliko ljudi z avtizmom je zelo kreativnih in so lahko na primer izredni umetniki, glasbeniki ali pisatelji. Med znanimi imeni z avtistično motnjo tako najdemo Alberta Einsteina, Wolfganga Amadeusa Mozarta, Andyja Warhola, Temple Grandin, itd.
Vsak otrok z avtizmom je edinstven, unikaten, ima svoje posebnosti, izvirnosti, svoje predstave in pogled na svet okrog sebe.
Prvi vročinski val je tu in marsikdo že resno premišljuje o nakupu klimatske naprave. O nakupu razmišljajo celo tisti, ki so zaradi stroškov nakupu ves čas nasprotovali. Klimatska naprava v tem letnem času zagotovi prijetno temperaturo v prostoru ter svež in ravno prav vlažen zrak. Pozno jeseni pa se lahko z njo prostore tudi ogreje. Katero klimatsko napravo izbrati in kako jo pravilno vzdrževati? Na vprašanja odgovarja strokovnjak za klimatske naprave Lev Mioč.
Srčno popuščanje je neozdravljiva, napredujoča bolezen, pri kateri srce krvi po telesu ne poganja tako učinkovito kot pri zdravih ljudeh. Pomembne so zgodnja diagnoza, prava terapija in sprememba načina življenja. Kako živeti s srčnim popuščanjem kar najbolj kakovostno? Kaj morajo bolniki upoštevati? Na vaša vprašanja odgovarja asist. mag. Anja Zupan Mežnar, dr. med., specialistka interne medicine, kardiologije in vaskularne medicine s KO za kardiologijo, oddelka za elektrostimulacijo srca in aritmije v UKC.
Dovolj sveže vode in senca – to sta osnovna pogoja, ki jih v toplejšem delu leta potrebujejo naši hišni ljubljenčki. Kljub temu, da se zdi, da je to nekaj samoumevnega, vsako leto poslušamo novice kot na primer, da je nekdo pustil psa v zaprtem avtu na soncu več ur. O živalih poleti zato v petkovem Svetovalnem servisu, ko bo z nami dr. vet. med. Iris Selan. Spregovorimo tudi o tem, kako z živaljo na daljšo pot, kakšno dokumentacijo je treba urediti za potovanje v tujino, kako preprečiti toplotni udar.
S turisti so se vrnili tudi žeparji, začenjajo se tudi vlomi v stanovanjske hiše, kjer je hitro jasno, da nikogar ni doma, in drzne tatvine s preusmerjanjem pozornosti stanovalcev. To so vzorci kaznivih dejanj, ki bi jih oškodovanci s preventivo verjetno lahko preprečili. Gostja bo policistka s Policijske postaje Ljubljana Center Mirela Čorić.
Je obisk frizerja morda tudi na vašem preddopustniškem seznamu opravil? S krajšimi lasmi se manj potimo, pa tudi manj dela imamo z njimi. Kako sicer skrbeti za naglavno okrasje v toplejšem delu letu, bomo povedali v torkovem Svetovalnem servisu. Gostja Romana Marolt, učiteljica frizerstva s Srednje frizerske šole v Ljubljani, bo razložila tudi, kašne so posledice izpostavljenosti las morski soli, kloru, suhemu zraku in UV-žarkom.
Alkoholizem je bolezen, ki ne prizadene le alkoholikov, pač pa tudi njihove bližnje. Eno izmed možnosti podpore pri samopomoči ponujajo pri društvu Al-Anon, osnovano je na 12 korakih Anonimnih alkoholikov. Al-Anon je neprofesionalna skupnost, v kateri člani delijo svoje izkušnje, moč in upanje. Zakaj potrebujejo svojci alkoholikov pomoč, katere težave tako rešujejo in h kakšnim rezultatom stremijo bomo v četrtkovem Svetovalnem servisu spraševali predstavnico društva Al-Anon.
Uradna kopalna sezona na morju traja od 1. junija do 15. septembra, na celinskih površinskih vodah pa od 15. junija do 31. avgusta. Naše reke, jezera in morje ponujajo 48 odsekov, ki ustrezajo kriterijem za naravne kopalne vode. Kakšna je kakovost kopalnih voda, kateri so kriteriji za ocenjevanje bazenske vode? Gostja je Ivanka Gale, dr. med., specialistka za higieno in javno zdravje iz Centra za zdravstveno ekologijo na Nacionalnem inštitutu za javno zdravje.
Krvodajalci so pomemben del zdravstvenega sistema, saj bolnikom omogočajo ustrezno zdravljenje s krvjo. V Sloveniji smo na področju preskrbe s krvjo samozadostni, krvodajalstvo pa ima dolgo in uspešno tradicijo. Ob svetovnem dnevu krvodajalcev na vaša vprašanja odgovarja Polonca Mali, dr. med., specialistka transfuzijske medicine, vodja centra za izbor dajalcev in zbiranje krvi na Zavodu Republike Slovenije za transfuzijsko medicino.
V ponedeljkov Svetovalni servis smo povabili Milana Rajtmajerja, dr. med., spec. splošne in družinske medicine iz Zdravstvenega doma Celje. Pripravili bomo tako imenovano potovalno lekarno, ki bi morala učinkovati nekaj ali več tisoč kilometrov stran. Pogovarjali pa se bomo tudi o slabosti na poti, o želodčnih težavah, ki nas lahko doletijo, in tako naprej.
Zaradi psihičnih težav vse več ljudi poišče strokovno pomoč. Lani so tako slovenski zdravniki napisali 622.000 receptov za antidepresive, kar je 1.680.000 škatlic. Psihiater prof. dr. Peter Pregelj (Psihiatrična klinika Ljubljana) opaža, da je jemanje antidepresivov vedno manjši tabu. Nekatere zmote in prepričanja pa še kar vztrajajo.
Z odpravo večine omejitev pri potovanjih se tudi najem in oddaja turističnih kapacitet znova postavljata v stare tire, med drugim prek platform, kot sta Airbnb in Booking. V četrtkov Svetovalni servis zato prihaja licenčna nepremičninska posrednica Zarja B. Mavec. Govorili bomo o urejanju nastanitve pred oddajo, pridobivanju statusa za opravljanje posla skladno s predpisi ter o tem, ali je dejavnost res tako dobičkonosna, kot se zdi na prvi pogled. Vabljeni k sodelovanju po osmi uri!
Mesec junij že s svojim starim imenom rožnik pove, da je to tisti čas v letu, ko najlepše cvetijo vrtnice in preostale cvetlice v vrtovih. Je tudi čas, ko se na slovenskem dnevu vrtnic zberejo vsi gojitelji, ljubitelji in občudovalci vrtnic. Zato bomo v sredinem Svetovalnem servisu gostili enega največjih poznavalcev pri nas, Matjaža Mastnaka iz Arboretuma Volčji Potok. Če vas torej zanima kar koli o oskrbi vrtnic, izbiri sort in podobnem, nas pokličite med oddajo, pišite na prvi@rtvslo.si ali pa svoje vprašanje zapišite v obrazec na spletni strani prvi.rtvslo.si.
Med poletno turistično sezono je na podlagi izkušenj pričakovati slabšo varnost cestnega prometa. Dnevi so vroči, vozne razmere drugačne, vožnje daljše, gostota prometa večja, prometni udeleženci raznovrstni, bolj kot v katerem koli drugem delu leta. Za krmilom ne bodi za ekranom, tudi poleti zapeti, vôzi varno, vôzi solidarno. To so sporočila, ki jih bomo ponovili tudi v torkovem Svetovalnem servisu, ko bo z nami Erik Logar, vodja področja varna mobilnost pri AMZS.
Izgorelost strokovnjaki opisujejo kot poklicni stres, kot sindrom neustreznih odnosov do drugih in do sebe, ki se razvije, ko je posameznik postavljen pred zahteve, ki presegajo njegove sposobnosti. Kako naj bi živeli, da bi preprečili izgorelost, kako se spopadati s stresom, zakaj je pomemben dopust in kako naj ga preživimo? V studiu Prvega je gostja zdravnica in psihoterapevtka Tina Bončina.
V prejšnjih tednih smo že poročali o tragedijah na vodah, utopitvah, ki kažejo na to, da je tudi na videz mirna voda lahko nevarna. Morje, jezera, reke in številna druga neurejena kopališča, tudi domači bazen za hišo. Nikjer ne smemo pozabiti na osnovne varnostne ukrepe. Z glavo na pravem mestu pa lahko pravilno ukrepamo tudi, ko se kdo že utaplja. Gost je Mitja Slavinec, predsednik Slovenske potapljaške zveze, v okviru katere deluje tudi Podvodna reševalna služba.
Fižol, stročnica, ki je v naše kraje prišla iz Amerike pred približno 150 leti, je postala pomembna stalnica vsakodnevne prehrane. O vrstah in vsestranski uporabnosti fižola bomo govorili v četrtkovem Svetovalnem servisu po osmi na Prvem. Od jedi z zgodnjim fižolom in klasik na žlico, prek rižote s stročjim fižolom do fižolove torte in potice, nas bo popeljala magistrica Andreja Škrabec, avtorica knjige o fižolu. Svoja vprašanja lahko zapišete tudi na spletni strani prvi.rtvslo.si.
Pred začetkom poletne turistične sezone bo v sredinem Svetovalnem servisu Andrej Šter, vodja konzularnega oddelka na Ministrstvu za zunanje zadeve, pojasnil, kako odprt ali zaprt je svet po dobrih dveh letih pandemije, kje še vedno veljajo strogi vstopni pogoji za turiste ter kakšna dokazila za prehod meje potrebuje posameznik za obisk določene države.
Pri oddajnikih in zvezah skrbijo za digitalno televizijsko in radijsko omrežje, analogno radijsko omrežje in za satelitsko oddajanje programov. Programe lahko spremljamo tudi v zamejstvu, prek interneta pa sploh skoraj povsod. Na voljo so nam tudi na počitnicah. O kakovosti sprejema in različnih možnostih spremljanja vsebin nacionalnega medija se bomo v torkovem svetovalnem servisu pogovarjali z mag. Bojanom Ramšakom, vodjo razvoja pri Oddajnikih in zvezah RTV Slovenija.
Najpozneje do prvega julija mora delodajalec izplačati delavcu regres za letni dopust. Najmanjše izplačilo mora biti v višini minimalne plače. Kolikšen regres dobijo delavci, ki so na bolniškem in porodniškem dopustu, tisti, ki niso vse leto v istem podjetju? Izplačilo regresa je neločljivo povezano z letnim dopustom. Kakšna so pravila pri izrabi letnega dopusta? Na vprašanja odgovarja odvetnica Tina Šnajder, specialistka za področje delovnega prava.
Poznamo tri stebre zaščite pred soncem: izogibanje močnemu soncu, mehanična zaščita (oblačila, pokrivala in sončna očala) in uporaba zaščitnih krem. Na koliko časa moramo nanos kreme obnoviti? Ste vedeli, da je največja težava pri uporabi pršil njihova neenakomerna in nezadostna porazdelitev? O vsem tem v petkovem Svetovalnem servisu po osmi s prim. mag. Ano Benedičič, dr. med., spec. dermatovenerologije iz Splošne bolnišnice Celje. Tudi o kožnih znamenjih bomo govorili.
Neveljaven email naslov