Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Zakaj se rak ponovi?
Raziskovalci predvidevajo, da bodo morda lahko že kmalu odgovorili na vprašanje, zakaj se nekatera rakava obolenja kljub zdravljenju ponovijo. Vedno več je namreč znanega o tako imenovanih tumorskih matičnih celicah. Poznavanje njihovih lastnosti bi lahko v prihodnje odgovorilo na številna zdaj še odprta vprašanja. Na Nacionalnem inštitutu za biologijo prof. dr. Tamara Lah Turnšek s sodelavci že več let preučuje biologijo raka.
Tumorske matične celice so zelo odporne na kemoterapijo in obsevanje.
Tumorske matične celice so malo diferencirane osnovne celice. Danes še ni povsem jasno, kako nastanejo. Zdravljenje, ki sicer uniči vse druge rakave celice, jim pogosto ne pride do živega. V boju s tumorskimi matičnimi celicami je nemočen tudi imunski sistem, kar prav tako vznemirja strokovnjake.
Vse kaže, da so vpletene tudi v razsoj – metastaziranje nekaterih malignih obolenj po telesu.
V telesu so ob tumorskih še tudi druge matične celice. Najbolj so znane matične celice iz kostnega mozga. Nekatere med njimi imajo sposobnost, da se razvijejo v krvne celice, druge pa v vezivno, kostno ali mišično tkivo. S pomočjo teh matičnih celic se telo ves čas obnavlja, kar bi lahko bila osnova za celično terapijo rakavih obolenj. Raziskovalci preučujejo možnost zdravljenja raka dojk, trebušne slinavke in glioblastoma, ki jih uvrščamo med težje ozdravljiva maligna obolenja.
911 epizod
Področje medicine je obširno, razvoj pa izredno hiter. Težko je slediti vsem novostim, ki so zaradi zapletenih postopkov uvajanja včasih že rahlo zastarele. Pa naj bodo to nove diagnostične metode ali pa tiste, ki so zaradi izpopolnjenih naprav bolnikom prijaznejše. V oddaji govorimo tudi o postopkih zdravljenja in rehabilitacije in novih zdravilih. V oddajo Ultrazvok vabimo najvidnejše domače strokovnjake z različnih področij, kjer poskušamo našim poslušalcem strokovno, obenem pa razumljivo predstaviti problematiko področij, ki jih najbolj zanimajo. Oddajo pripravlja Iztok Konc.
Zakaj se rak ponovi?
Raziskovalci predvidevajo, da bodo morda lahko že kmalu odgovorili na vprašanje, zakaj se nekatera rakava obolenja kljub zdravljenju ponovijo. Vedno več je namreč znanega o tako imenovanih tumorskih matičnih celicah. Poznavanje njihovih lastnosti bi lahko v prihodnje odgovorilo na številna zdaj še odprta vprašanja. Na Nacionalnem inštitutu za biologijo prof. dr. Tamara Lah Turnšek s sodelavci že več let preučuje biologijo raka.
Tumorske matične celice so zelo odporne na kemoterapijo in obsevanje.
Tumorske matične celice so malo diferencirane osnovne celice. Danes še ni povsem jasno, kako nastanejo. Zdravljenje, ki sicer uniči vse druge rakave celice, jim pogosto ne pride do živega. V boju s tumorskimi matičnimi celicami je nemočen tudi imunski sistem, kar prav tako vznemirja strokovnjake.
Vse kaže, da so vpletene tudi v razsoj – metastaziranje nekaterih malignih obolenj po telesu.
V telesu so ob tumorskih še tudi druge matične celice. Najbolj so znane matične celice iz kostnega mozga. Nekatere med njimi imajo sposobnost, da se razvijejo v krvne celice, druge pa v vezivno, kostno ali mišično tkivo. S pomočjo teh matičnih celic se telo ves čas obnavlja, kar bi lahko bila osnova za celično terapijo rakavih obolenj. Raziskovalci preučujejo možnost zdravljenja raka dojk, trebušne slinavke in glioblastoma, ki jih uvrščamo med težje ozdravljiva maligna obolenja.
Samo v zadnjem tednu je v Sloveniji za covidom na novo zbolelo 224 ljudi
Krčne žile nastanejo zaradi prekomerne telesne teže, hormonskih sprememb in življenjskega sloga, ki zahteva dolgotrajno sedenje ali nepremičen stoječ položaj. Pomemben vpliv imajo genetski faktorji.
Kako je semaglutid, znan kot ozempic za sladkorno bolezen, povzročil revolucijo zdravljenja debelosti?
Bolečin je manj, izguba krvi je manjša, manj je zapletov in manj brazgotin
Legionela je atipična bakterija, ki se lahko prekomerno namnoži v vodovodnem sistemu
Zakaj so infektologi in raziskovalci pozorni na bolezni, ki jih povzročajo atipične bakterije, kot je tudi klamidija?
»Naši bolniki k sreči ne vejo, kako je, če si zdravila, ki pomaga, ne moreš privoščiti, ker si že prodal stanovanje ali hišo,« pravi hematolog Samo Zver.
Kardiolog David Žižek iz UKC Ljubljana je razvil nov pristop zdravljenja motenj srčnega ritma
Močna sluznična imunost lahko prepreči okužbo z respiratornimi virusi že v zgodnjih fazah in na tak način zmanjša možnost širjenja bolezni
Podrobneje o primeru z infektologom Andrejem Trampužem
Vitamin A je pomemben za rast, za zdrav in dober vid, krepi imunski sistem, vpliva na presnovo železa, koristi koži in lasem
Pogovor s pediatrom Petrom Najdenovim
V medicinski reviji Lancet je izšel članek o obravnavi raka dojk; soavtorica je dr. Tanja Španić iz slovenske Europe Donne
V človeškem telesu je več kot 600 mišic, ki so odgovorne za gibanje, skrbijo za presnovo kalija, glukoze ...
Pogovor z raziskovalcem dr. Sergejem Pirkmajerjem
Dolgi covid imajo v veliki večini tisti, ki so imeli zgolj blago okužbo
Pogovor z Bojanom Ambrožičem, ki že 11 mesecev trpi zaradi dolgega covida, in zdravnico Špelo Šalamon
Neveljaven email naslov