Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Zakaj se rak ponovi?
Raziskovalci predvidevajo, da bodo morda lahko že kmalu odgovorili na vprašanje, zakaj se nekatera rakava obolenja kljub zdravljenju ponovijo. Vedno več je namreč znanega o tako imenovanih tumorskih matičnih celicah. Poznavanje njihovih lastnosti bi lahko v prihodnje odgovorilo na številna zdaj še odprta vprašanja. Na Nacionalnem inštitutu za biologijo prof. dr. Tamara Lah Turnšek s sodelavci že več let preučuje biologijo raka.
Tumorske matične celice so zelo odporne na kemoterapijo in obsevanje.
Tumorske matične celice so malo diferencirane osnovne celice. Danes še ni povsem jasno, kako nastanejo. Zdravljenje, ki sicer uniči vse druge rakave celice, jim pogosto ne pride do živega. V boju s tumorskimi matičnimi celicami je nemočen tudi imunski sistem, kar prav tako vznemirja strokovnjake.
Vse kaže, da so vpletene tudi v razsoj – metastaziranje nekaterih malignih obolenj po telesu.
V telesu so ob tumorskih še tudi druge matične celice. Najbolj so znane matične celice iz kostnega mozga. Nekatere med njimi imajo sposobnost, da se razvijejo v krvne celice, druge pa v vezivno, kostno ali mišično tkivo. S pomočjo teh matičnih celic se telo ves čas obnavlja, kar bi lahko bila osnova za celično terapijo rakavih obolenj. Raziskovalci preučujejo možnost zdravljenja raka dojk, trebušne slinavke in glioblastoma, ki jih uvrščamo med težje ozdravljiva maligna obolenja.
911 epizod
Področje medicine je obširno, razvoj pa izredno hiter. Težko je slediti vsem novostim, ki so zaradi zapletenih postopkov uvajanja včasih že rahlo zastarele. Pa naj bodo to nove diagnostične metode ali pa tiste, ki so zaradi izpopolnjenih naprav bolnikom prijaznejše. V oddaji govorimo tudi o postopkih zdravljenja in rehabilitacije in novih zdravilih. V oddajo Ultrazvok vabimo najvidnejše domače strokovnjake z različnih področij, kjer poskušamo našim poslušalcem strokovno, obenem pa razumljivo predstaviti problematiko področij, ki jih najbolj zanimajo. Oddajo pripravlja Iztok Konc.
Zakaj se rak ponovi?
Raziskovalci predvidevajo, da bodo morda lahko že kmalu odgovorili na vprašanje, zakaj se nekatera rakava obolenja kljub zdravljenju ponovijo. Vedno več je namreč znanega o tako imenovanih tumorskih matičnih celicah. Poznavanje njihovih lastnosti bi lahko v prihodnje odgovorilo na številna zdaj še odprta vprašanja. Na Nacionalnem inštitutu za biologijo prof. dr. Tamara Lah Turnšek s sodelavci že več let preučuje biologijo raka.
Tumorske matične celice so zelo odporne na kemoterapijo in obsevanje.
Tumorske matične celice so malo diferencirane osnovne celice. Danes še ni povsem jasno, kako nastanejo. Zdravljenje, ki sicer uniči vse druge rakave celice, jim pogosto ne pride do živega. V boju s tumorskimi matičnimi celicami je nemočen tudi imunski sistem, kar prav tako vznemirja strokovnjake.
Vse kaže, da so vpletene tudi v razsoj – metastaziranje nekaterih malignih obolenj po telesu.
V telesu so ob tumorskih še tudi druge matične celice. Najbolj so znane matične celice iz kostnega mozga. Nekatere med njimi imajo sposobnost, da se razvijejo v krvne celice, druge pa v vezivno, kostno ali mišično tkivo. S pomočjo teh matičnih celic se telo ves čas obnavlja, kar bi lahko bila osnova za celično terapijo rakavih obolenj. Raziskovalci preučujejo možnost zdravljenja raka dojk, trebušne slinavke in glioblastoma, ki jih uvrščamo med težje ozdravljiva maligna obolenja.
Dr. Matjaž Vrtovec pravi, da včasih po posegu ni potrebna niti kompresijska terapija
Za krčnimi žilami trpi kar med štirideset in petdeset odstotkov ljudi. Ženske nekoliko pogosteje od moških
Značilnost sodobnih učinkovin za zdravljenje sladkorne bolezni je, da uredijo sladkorno bolezen, vplivajo na telesno, hkrati pa varujejo ledvice in srčno-žilni sistem
»Meni je vsak glavobol bolj neprijeten kot mamografija. Celoten pregled traja zgolj nekaj minut,« pravi gospa Alma Pašanović, prostovoljka pri Europi Donni
Klinični psiholog in psihoterapevt Gregor Žvelc izpostavlja, da delo v pomagajočih poklicih človeka psihično in fizično izčrpa
Dogajanje spremlja virolog dr. Andrej Steyer (NLZOH)
Kaj pravi mikrobiološka stroka: ali smo ljudje glede na mikrobioto vsejedi, vegetarijanci ali vegani?
Pisatelj Jaka Tomc pravi, naj se ljudje psihiatričnih bolnišnic ne bojimo
Najprej zamaščenost jeter, sledijo vnetje, fibroza in ciroza jeter. Kaj lahko storimo?
O uporabi laserja v zobozdravstvu s prof. Borisom Gašpircem. Na začetku se je pojavil slogan "no pain dentestry" (brezboleče zobozdravstvo)
Po ocenah živi v Sloveniji do 40.000 žensk z endometriozo. Sogovornik je s kolegicami in kolegi v peritonealni tekočini v trebušni votlini našel biomarkerje, ki so značilni za endometriozo
Gospod Marjan Doler svetuje, kako se znebiti strahu pred pregledom prostate
V Sloveniji se zadnje čase rodi približno 19.000 otrok na leto. To pomeni 19.000 žensk ali še bolje: 19.000 bodočih mamic, ki jim bo Ultrazvok odgovoril na štiri vprašanja. Krat dva, če štejemo še njihove partnerje, in krat štiri, če upoštevamo še njihove starše – bodoče dedke in babice. Štiri vprašanja tokratne oddaje so: Porod leže na hrbtu, ali čepe, stoje, ali porod v vodi? Porod doma ali v porodnišnici? Lajšati porodno bolečino: da ali ne? Kaj se zgodi, če ženska ne dovoli prerezanja presredka? V Ultrazvoku sprašuje Iztok Konc, odgovarja zdravnica Damijana Bosilj, specialistka ginekologije in porodništva, vodja Ginekološko-porodnega oddelka v Splošni bolnišnici Ptuj in prejemnica naziva naj (moja) ginekologinja leta 2021, ki ga podeljuje revija Viva. Foto: Prvi
Kar osemdeset odstotkov oseb z duševnimi težavami in motnjami, ki so vključeni v psihoterapijo, je na boljšem od tistih z enakimi težavami, ki v terapijo niso vključeni
Družinski zdravnik Miljen Vidaković iz Zdravstvenega doma v Kopru pravi, da je možno prav vse; najpogosteje pa se mehurčki pojavijo po eni strani trupa ali glave.
Z infektologom o dolgem covidu, post-vac sindromu, cepljenju in maskah
»Če bi strdek nastal v glavi ali pljučih, me ne bi bilo tukaj,« pravi zdaj 23-letni Žiga Spreitzer
Dr. Lovro Žiberna o razlogih, zakaj je le malo znano o učinkovanju zdravil na žensko telo
Ali bo v prihodnje vsak imel farmakogenetsko izkaznico? Pogovor z znanstvenico dr. Vito Dolžan
Neveljaven email naslov