Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Diagnoza: alergijski kontaktni dermatitis
Alergijski kontaktni dermatitis – poznamo ga kot ekcem – se največkrat pojavi na koži obraza in rok. Doleti nas lahko povsem nepričakovano, saj se reakcija pojavi ob stiku s kovinami in kemikalijami, ki same po sebi niso škodljive in drugim ljudem ne povzročajo nobenih težav.
Prof. dr. Tomaž Lunder z Dermatovenerološke klinike UKC Ljubljana pravi, da lahko alergijski kontaktni dermatitis povzročijo zelo različne snovi. Na primer kemikalije, ki se nahajajo v izdelkih za osebno higieno in v kozmetiki, kovine, iz katerih izdelujejo nakit ter alergeni, ki tičijo v barvah začasne tetovaže.
Izpuščaj, rdečica, luščenje, srbež; ekcem nas lahko doleti povsem nepričakovano. Znaki in simptomi običajno izbruhnejo ob drugem stiku kože s kritično snovjo – pri akutnem ekcemu se to lahko zgodi tako rekoč čez noč. Podatki kažejo, da je med bolniki s kožnimi boleznimi kar od 5 do 10 odstotkov bolnikov z alergijskim kontaktnim dermatitisom. Bolezen se pojavlja v vseh starostnih skupinah, nekoliko pogostejša pa je pri ženskah.
Alergenu se je treba izogniti in ga, če je le mogoče, izločiti iz našega okolja, poudarja dr. Lunder.
Kako pa zdravniki postavijo diagnozo: alergijski kontaktni dermatitis? In kako ugotovijo, na kaj je pacient alergičen? Že ob sumu na alergijski kontaktni dermatitis je potrebno testiranje. Zdravnik pacienta napoti na kožni test – za neboleče krpično ali epikutano testiranje.
Katere snovi najpogosteje povzročijo alergijski kontaktni dermatitis? Kakšni so značilni znaki in simptomi? Kako poteka zdravljenje? Oddaja Ultrazvok na Prvem!
909 epizod
Področje medicine je obširno, razvoj pa izredno hiter. Težko je slediti vsem novostim, ki so zaradi zapletenih postopkov uvajanja včasih že rahlo zastarele. Pa naj bodo to nove diagnostične metode ali pa tiste, ki so zaradi izpopolnjenih naprav bolnikom prijaznejše. V oddaji govorimo tudi o postopkih zdravljenja in rehabilitacije in novih zdravilih. V oddajo Ultrazvok vabimo najvidnejše domače strokovnjake z različnih področij, kjer poskušamo našim poslušalcem strokovno, obenem pa razumljivo predstaviti problematiko področij, ki jih najbolj zanimajo. Oddajo pripravlja Iztok Konc.
Diagnoza: alergijski kontaktni dermatitis
Alergijski kontaktni dermatitis – poznamo ga kot ekcem – se največkrat pojavi na koži obraza in rok. Doleti nas lahko povsem nepričakovano, saj se reakcija pojavi ob stiku s kovinami in kemikalijami, ki same po sebi niso škodljive in drugim ljudem ne povzročajo nobenih težav.
Prof. dr. Tomaž Lunder z Dermatovenerološke klinike UKC Ljubljana pravi, da lahko alergijski kontaktni dermatitis povzročijo zelo različne snovi. Na primer kemikalije, ki se nahajajo v izdelkih za osebno higieno in v kozmetiki, kovine, iz katerih izdelujejo nakit ter alergeni, ki tičijo v barvah začasne tetovaže.
Izpuščaj, rdečica, luščenje, srbež; ekcem nas lahko doleti povsem nepričakovano. Znaki in simptomi običajno izbruhnejo ob drugem stiku kože s kritično snovjo – pri akutnem ekcemu se to lahko zgodi tako rekoč čez noč. Podatki kažejo, da je med bolniki s kožnimi boleznimi kar od 5 do 10 odstotkov bolnikov z alergijskim kontaktnim dermatitisom. Bolezen se pojavlja v vseh starostnih skupinah, nekoliko pogostejša pa je pri ženskah.
Alergenu se je treba izogniti in ga, če je le mogoče, izločiti iz našega okolja, poudarja dr. Lunder.
Kako pa zdravniki postavijo diagnozo: alergijski kontaktni dermatitis? In kako ugotovijo, na kaj je pacient alergičen? Že ob sumu na alergijski kontaktni dermatitis je potrebno testiranje. Zdravnik pacienta napoti na kožni test – za neboleče krpično ali epikutano testiranje.
Katere snovi najpogosteje povzročijo alergijski kontaktni dermatitis? Kakšni so značilni znaki in simptomi? Kako poteka zdravljenje? Oddaja Ultrazvok na Prvem!
Pekoč občutek med uriniranjem, rahlo povečana telesna temperatura in prozoren ali belkast izcedek iz sečnice, zadnjika ali nožnice lahko kažejo na okužbo s klamidijo. To je najpogostejša bakterijska spolno prenosljiva bolezen, ki še posebej ogroža mlade moške in ženske. Ker je klamidija v zadnjih letih v senci ostalih spolno prenosljivih okužb, bo nanjo v oddaji Ultrazvok opozorila prof. dr. Mojca Matičič s Klinike za infekcijske bolezni in vročinska stanja UKC Ljubljana. V njeni ambulanti se je z njo pogovarjal Iztok Konc. Foto: Basil Gloo/ Flickr/ cc
Čeprav so posteljne dogodivščine vznemirljiva tema zasebnih pogovorov in prispevkov v medijih, pa bomo v tokratni oddaji Ultrazvok večino časa namenili manj hvaležni temi – spolno prenosljivim okužbam. Svetovna zdravstvena organizacija namreč opozarja, da se z eno od njih vsak dan okuži kar milijon ljudi. Klamidija, gonoreja, sifilis, okužba s humanimi papiloma virusi in virusom HIV so le nekatere najbolj razširjene in poznane. Stanje v Sloveniji spremlja prof. dr. Irena Klavs z Nacionalnega inštituta za javno zdravje. Pred radijski mikrofon jo je povabil Iztok Konc. Foto: Sarah Scicluna/ Flickr, cc
Področje medicine je obširno, razvoj pa izredno hiter. Težko je slediti vsem novostim, ki so zaradi zapletenih postopkov uvajanja včasih že rahlo zastarele. Pa naj bodo to nove diagnostične metode ali pa tiste, ki so zaradi izpopolnjenih naprav bolnikom prijaznejše. V oddaji govorimo tudi o postopkih zdravljenja in rehabilitacije in novih zdravilih. V oddajo Ultrazvok vabimo najvidnejše domače strokovnjake z različnih področij, kjer poskušamo našim poslušalcem strokovno, obenem pa razumljivo predstaviti problematiko področij, ki jih najbolj zanimajo. Oddajo pripravlja Iztok Konc.
V oddaji Ultrazvok bomo predstavili novo metodo, s katero lahko zdravniki pred ali po rojstvu otroka pregledajo dedni oziroma genetski material in odkrijejo morebitne nepravilnosti ter poškodbe. »Čeprav trenutno ne vemo, kako se zdravijo genetski sindromi, je postavitev diagnoze ključnega pomena za posameznika in njegovo družino,« pravi doc. dr. Luca Lôvrečić, s katero se je na Kliničnem inštitutu za medicinsko genetiko v Ljubljani pogovarjal Iztok Konc. Foto: 18 od 23 parov kromosomov/ NationalHumanGenomeResearchInstitute/ WikimediaCommons
Po možganski kapi se v možganih že prvi dan sprožijo procesi, ki v večji ali manjši meri pripomorejo k popravljanju poškodbe in okrevanju. Nevroni oziroma živčne celice začnejo tvoriti nove povezave, naloge poškodovanih območij pa prevzemajo sosednji nepoškodovani predeli. Presenetljivo je, da ti mehanizmi reorganizacije – strokovnjaki govorijo o nevroplastičnosti – lahko potekajo še več mesecev po možganski kapi. Dogajanje v možganih po kapi razkriva slikanje s funkcijsko magnetno resonanco. V oddaji Ultrazvok ga bo podrobneje opisal prof. dr. Marjan Zaletel z Nevrološke klinike v Ljubljani. Z njim se je pogovarjal Iztok Konc. Foto: Nevronska mreža/ BirthIntoBeing/ Flickr
Po možganski kapi se v možganih že prvi dan sprožijo procesi, ki v večji ali manjši meri pripomorejo k popravljanju poškodbe in okrevanju. Nevroni oziroma živčne celice začnejo tvoriti nove povezave, naloge poškodovanih območij pa prevzemajo sosednji nepoškodovani predeli. Presenetljivo je, da ti mehanizmi reorganizacije – strokovnjaki govorijo o nevroplastičnosti – lahko potekajo še več mesecev po možganski kapi. Dogajanje v možganih po kapi razkriva slikanje s funkcijsko magnetno resonanco. V oddaji Ultrazvok ga bo podrobneje opisal prof. dr. Marjan Zaletel z Nevrološke klinike v Ljubljani. Z njim se je pogovarjal Iztok Konc. Foto: Nevronska mreža/ BirthIntoBeing/ Flickr
Po podatkih ameriškega Centra za nadzor bolezni so lani v Združenih državah zabeležili 17 vrst bakterij, ki so bile odporne na vse antibiotike. Zaradi njih je umrlo skoraj 23.000 ljudi. Omenjene so bakterije, ki povzročajo pljučnico, vnetje mehurja, okužbe ran, gonorejo, tuberkulozo. Tako imenovane superbakterije so prisotne tudi pri nas, vendar pa so zdravniki za zdaj zabeležili le posamezne primere okužb z njimi. O odpornosti bakterij na antibiotike smo se za oddajo Ultrazvok pogovarjali z dr. Viktorijo Tomič s Klinike Golnik. Oddajo je pripravil Iztok Konc. Foto: Preverjanje odpornosti in senzitivnosti antibiotikov/ dr. Graham Beards/ WikimediaCommons
Med vnetne revmatske bolezni uvrščamo tudi spondiloartritise, za katere je značilna bolečina v hrbtu. »So zelo resna bolezen,« pravi prof. dr. Matija Tomšič,« pri kateri je nujno hitro in intenzivno zdravljenje.« Včasih se je zgodilo, da je preteklo več let, preden so zdravniki postavili končno diagnozo in uvedli ustrezno terapijo. Nova merila pa bodo v prihodnje omogočala hitrejše prepoznavanje bolnikov s spondiloartritisi, obvladovanje bolezni pa bo zato bolj učinkovito. Ker gre za pomembno novost, jo je za oddajo Ultrazvok Iztoku Koncu podrobneje predstavil prof. dr. Matija Tomšič iz Kliničnega oddelka za revmatologijo UKC Ljubljana. Foto: Magnus Manske/ Wikimedia Commons
Slovenski strokovnjaki so v sodelovanju s kolegi iz tujine izpopolnili metodo, ki olajša prehod zdravil in drugih snovi v notranjost celic. Postopek se imenuje elektroporacija in se med drugim uporablja pri zdravljenju nekaterih rakavih obolenj in na področju genske terapije. Mehanizem delovanja elektroporacije in možnosti, ki se ob uporabi te metode odpirajo na različnih področjih zdravljenja, bo v oddaji Ultrazvok predstavil prof. dr. Damijan Miklavčič s Fakultete za elektrotehniko v Ljubljani. Oddajo je pripravil Iztok Konc. Foto: Melanom/ Wikimedia Commons
Ali ste med tistimi, ki jim je zobozdravnik manjkajoči zob nadomestil z zobnim vsadkom? Ali pa se morda o tem odločate? Če je tako, vas vabimo, da prisluhnete oddaji Ultrazvok. V njej bomo predstavili rezultate slovenske študije, s katero so strokovnjaki preverili, kako se, če poenostavimo, zobni vsadki obnesejo na dolgi rok. Zdravljenje z zobnimi vsadki poznamo pri nas že dobrih deset let. V tem času so se uveljavili in vse bolj prevzemajo vlogo zobnih nadomestkov, ki nosijo zobno krono, mostiček ali protezo. Izsledke študije o stopnji preživetja in uspešnosti implantatnoprotetične oskrbe bo predstavila prof. dr. Nataša Ihan Hren. Na Stomatološki kliniki v Ljubljani se je z njo srečal Iztok Konc.
O oljčnem olju kroži vrsta domnev, včasih pa tudi ljudskih verovanj. Ob dejstvu, da lahko danes kupujemo v trgovinah in veleblagovnicah superživila, ki prihajajo iz Japonske, Indije, Afrike, Južne Amerike in še od kod, se morda velja vprašati, kam naj v poplavi zdravih živil umestimo preprosto oljčno olje. V Ultrazvoku smo se vprašali, ali je oljčno olje zgolj manj škodljivo za zdravje od drugih olj ali pa je njegovo uživanje za zdravje celo koristno? foto: Wikipedija/Petr Pakandl
Nekatere bolnike s Crohnovo boleznijo in ulceroznim kolitisom tudi v Sloveniji zdravniki že nekaj let zdravijo z biološkimi zdravili. Ta zelo izboljšajo kakovost življenja bolnikov, vendar pa je ob tem treba povedati, da mora biti odločitev o uporabi bioloških zdravil skrbno pretehtana. Za pojasnila o načinu in poteku zdravljenja obeh kroničnih vnetnih črevesnih bolezni z biološkimi zdravili smo zaprosili prof. dr. Ivana Ferkolja s Kliničnega oddelka za gastroenterologijo UKC Ljubljana. Za oddajo Ultrazvok se je z njim pogovarjal Iztok Konc. Foto: Vneta stena debelega črevesa pri Crohnovi bolezni/ Wikimedia Commons/ Nephron
Zaradi virusov, ki povzročajo prehladna obolenja in gripo, zboleva v teh dneh vedno več otrok. Pri dojenčkih in malčkih ti virusi v pljučih pogosto povzročajo tudi vnetje malih dihalnih poti, poimenovano akutni bronhiolitis. Obolenje največkrat poteka v blagi obliki in ga večina otrok lahko preboleva v domači oskrbi. Težji znaki in simptomi pa zahtevajo zdravljenje v bolnišnici, saj se lahko akutni bronhiolitis nevarno zaplete. Prav zato bo gost oddaje Ultrazvok pediater Uroš Krivec s Pediatrične klinike v Ljubljani. Odgovoril bo na vprašanja: Kako prepoznamo akutni bronhiolitis? Kateri otroci so bolj ogroženi? S kakšno terapijo lahko zdravniki izboljšajo zdravstveno stanje malih bolnikov? … In… Kako lahko najbolj učinkovito preprečujemo širjenje virusov, ki povzročajo akutni bronhiolitis? Pripravil Iztok Konc. Foto: Respiratorni sincicijski virus/ CDC/ Wikimedia Commons
V Sloveniji se povečuje število bolnic z rakom dojke, ki so starejše od 80 let. Zaradi starosti in morebitnih spremljajočih bolezni mora biti zdravljenje še posebej skrbno načrtovano in prilagojeno vsaki pacientki. Kirurški posegi in terapije, ki sledijo, namreč izčrpajo telo, spremljajo pa jih tudi številni stranski učinki. Tudi zato je prof. dr. Nikola Bešić skupaj s sodelavci spremljal, kako kirurgi na Onkološkem inštitutu v Ljubljani zdravljenje raka dojke prilagodijo agresivnosti in razsežnosti raka ter starosti bolnice. Rezultate študije bo predstavil v oddaji Ultrazvok, ki jo je pripravil Iztok Konc.
Pri enem odstotku dečkov se ob porodu in v prvem letu življenja eno ali obe modi ne spustita v kožno vrečko oziroma mošnjo. Če nespuščenega testisa s pomočjo kirurškega posega ne bi poiskali in ga ne bi namestili na pravo mesto, bi lahko prišlo do psihičnih težav, kile, zmanjšane plodnosti in tudi raka na modih. Gre za razvojno nepravilnost, ki staršem povzroča skrbi. O razvoju mod, vzrokih, da se moda ne spustijo v mošnjo, in o kirurškem posegu, ki odpravi težavo, bomo spregovorili v oddaji Ultrazvok. Iztok Konc se je pogovarjal z urologom Robertom Kordičem, ki tovrstne operacije opravlja v Pediatrični kliniki v Ljubljani. Foto: Kenny Louie/ Wikimedia Commons
Spoznanja o razvoju možganov nas vedno znova presenečajo. Ali veste, da tudi v možganih odraslih ljudi nastajajo nove živčne celice? To potrjujejo nevroznanstveniki, ki so opazili, da tudi v odraslih možganih še vedno poteka proces nevrogeneze. Pri tem nastajajo novi nevroni – torej nove živčne celice. Odkritje bi lahko v prihodnje izboljšalo zdravljenje Alzheimerjeve bolezni, depresije in pospešilo okrevanje po možganski kapi. Raziskovalci zato zdaj preučujejo, kateri dejavniki vplivajo in pospešujejo proces nastajanja novih živčnih celic. Vpliv prehrane in gibanja na nevrogenezo v možganih odraslih ljudi bo v oddaji Ultrazvok pojasnila nevrobiologinja dr. Nina Mohorko iz Znanstveno-raziskovalnega središča Univerze na Primorskem. Oddajo je pripravil Iztok Konc. Foto: Gordana Adamovic-Mladenovic/ Wikimedia Commons
Deformacija stopala, o kateri bomo govorili v oddaji Ultrazvok, je še posebej pogosta pri ženskah. Na njen razvoj namreč najbolj vpliva nošenje trdih, spredaj zoženih zaprtih čevljev z visoko peto. Nekateri že poznate bolečo izboklino, ki otežuje normalno hojo. Govorili bomo o valgusni deformaciji palca na nogi. Palec se pomakne proti malim prstom, sklep se zadebeli in izboči, kar ni le lepotni problem. Kako lahko pomagajo zdravniki je Iztok Konc poizvedel v Splošni bolnišnici na Jesenicah. Zdravljenje bo predstavil ortoped Andrej Prlja. Foto: Klinikum Bad Abbach
Odločitev, da opustimo kajenje, je pogosta novoletna zaobljuba. Koristna je za našo denarnico, še bolj pa za naše zdravje. Danes bomo v oddaji Ultrazvok izpostavili vpliv tobaka na zdravje ustne votline. Ne gre le za možnost rakavega obolenja, kajenje med drugim vpliva tudi na potek in zdravljenje parodontalne bolezni ter na verjetnost uspešne vsaditve implantatov. Sogovornik v oddaji bo zobozdravnik prof. dr. Matjaž Rode. Z njim se je srečal Iztok Konc.
Nevrokirurg dr. Tadej Strojnik v mariborskem Univerzitetnem kliničnem centru s svojo ekipo že pet let izvaja zahteven poseg, ki omogoča učinkovito lajšanje nekaterih simptomov Parkinsonove bolezni. V prizadete predele možganov – v globoka možganska jedra – vgradijo elektrode, ki po posegu omogočajo stimulacijo teh jeder. Številne tuje raziskave so namreč potrdile, da stimulacija globokih možganskih jeder učinkovito odpravlja nekatere pogoste motnje gibanja, ki se pojavijo ob Parkinsonovi bolezni. Dr. Tadej Strojnik bo poseg podrobneje predstavil v oddaji Ultrazvok. Z njim se je v Mariboru pogovarjal Iztok Konc. Foto: Boston Scientific Foundation
Ko so strokovnjaki iskali možne vzroke za epidemijo debelosti, ki je v zadnjih desetletjih zajela Združene države Amerike in se razširila že tudi v Evropi, so prišli do presenetljive ugotovitve. Izkazalo se je namreč, da so za izbruh debelosti bolj kot maščobe odgovorni ogljikovi hidrati oziroma sladkorji – natančneje – sadni sladkor oziroma fruktoza. Podatki, ki so jih razkrile študije, so namreč pokazali, da lahko prevelika količina fruktoze v prehrani povzroči debelost in druge zdravstvene zaplete ter obolenja. Ker se povezanost med debelostjo in uživanjem hrane sladkane s fruktozo dotika prav vsakega in je zato še kako aktualna, bomo v oddaji Ultrazvok o njej podrobneje spregovorili z zdravnico Evo Topole s Klinike Golnik. Z njo se je pogovarjal Iztok Konc.
Neveljaven email naslov