Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
V tednu pred domačo tekmo svetovnega pokala v športnem plezanju je gostja športno-pogovorne oddaje V sredo najboljša plezalka na svetu. Janja Garnbret je navdušila na svetovnem prvenstvu in v celotni sezoni svetovnega pokala. Uvrščena je že na olimpijske igre v Tokiu in je trenutno prvo ime športnega plezanja tako v Sloveniji kot v svetu.
Včasih si mislim, da sem bila, po domače rečeno, butasta. Mlajši Janji bi svetovala, naj kaj naredi drugače
V tednu pred domačo tekmo svetovnega pokala v športnem plezanju je gostja športno pogovorne oddaje V sredo najboljša plezalka na svetu. Janja Garnbret je navdušila na svetovnem prvenstvu in v celotni sezoni svetovnega pokala. Uvrščena je že na olimpijske igre v Tokiu in je ta hip prvo ime športnega plezanja tako v Sloveniji kot v svetu.
Od prvega naslova svetovne prvakinje pred tremi leti se je marsikaj spremenilo. Bolj sem odrasla in psihično zrela za tekme, imam drugačen pristop k treningu in tekmam. Včasih si pogledam svoje plezanje in se sprašujem: “Zakaj si pa to tam naredila?” Spomnim se, kako sem se takrat počutila in kakšen je bil moj pristop. Včasih si mislim, da sem bila, po domače rečeno, butasta. Mlajši Janji bi svetovala, naj kaj naredi drugače.
Tudi za tekme, na katerih ste zmagali, se vam zdi, da niste plezali dobro?
Ja, tudi. Včasih si jih pogledam in si rečem, da je bilo to obupno plezanje in da bi marsikaj spremenila. Mlajši Janji bi imela kaj povedati.
Če bi vas recimo vprašal za plezalne smeri v preteklosti, se jih spomnite? Na primer Arco 2017, polfinale, bi vedeli, kako je bilo?
Ja, točno vem! Črna smer na desni strani. Točno se spomnim. Res je bila težka smer.
Kaj pa recimo kvalifikacije evropskega prvenstva v Campitellu?
Tudi teh se spomnim. Rumena smer na levi strani s skokom na vrhu.
Zdaj moram pa paziti, da ne bom vprašal po tekmi, ki je ni bilo. Vudžjang lani, finale?
Dež je bil in tekma je bila odpovedana?
…
Vas kaj moti razmišljanje medijev in navijačev, da ste neuničljivi in nepremagljivi? Letvico ste resda sami dvignili tako visoko, ampak pričakovanja so vse višja. Kako gledate na razmišljanje, da “Janja pač ne more izgubiti”?
Vesela sem, da se v medijih veliko govori o plezanju. To mi je zelo všeč. Ne obremenjujem se s pričakovanji drugih. V medijih piše, kar piše. Jaz pridno treniram, seveda si sama želim vse, kar si želijo drugi. To me ne moti, saj sem perfekcionistka in imam visoko postavljene cilje. Vedno rečem, da plezam za sebe, in me preostalo ne zmoti. Tudi če kdaj ne zmagam, kar se seveda mora zgoditi, ni s tem nič narobe. Pogledati je treba, kaj je šlo narobe, v čem se lahko izboljšam.
Tudi govor o olimpijski medalji, kajne? Zlati, če smo natančni?
Kot vemo, obstaja možnost, da se to ne zgodi, seveda pa merim na olimpijsko medaljo. Pričakovanja drugih me ne motijo. Po takšni sezoni, kot je bila letošnja, bi bilo čudno, če pričakovanja ne bi bila visoka. Ker je to tudi moja želja, se na medije in javnost ne oziram.
Ja, tudi jaz si želim tega. Pridno bom trenirala še teh deset mesecev, kolikor je do olimpijskih iger, da to tudi dosežem.
Imate obilico tekmovalnih izkušenj. Kaj pa izkušnje z medijskimi obveznostmi? Kako ste se tega navadili?
Hja … Že na svoji prvi mladinski tekmi, leta 2013 v Grindelwaldu, sem imela svoj prvi intervju, in ko ga zdaj pogledam, se kar nasmejim …
Ga imate shranjenega?
Imam. Ne vem točno, kje je, ampak je smešno, tako da ga raje ne bi pokazala nikomur.
…
Še vedno ste mlada tekmovalka, pa vseeno ste bili letos najstarejši v finalu Briançona. Startno listo sem trikrat preveril, če res drži. Je bilo tudi za vas to presenečenje?
Priznam, to je bilo smešno, biti najstarejša tekmovalka v finalu. Vendar šport se mora razvijati, mlajše tekmovalke morajo priti. Včasih pomislim, da je za te mlajše tekmovalke prezgodaj, ker jih države prezgodaj pošljejo na tekme in začnejo pritiskati nanje, da morajo priti do rezultata …
… in ni vsaka Janja Garnbret …
Včasih potem pomislim, da me je strah, da bodo hitro odnehale zaradi vsega tega pritiska. Všeč pa mi je, da dobim nov izziv. Mlajša tekmovalka lovi mene, jaz lovim njo in to je super.
V tednu pred domačo tekmo svetovnega pokala v športnem plezanju je gostja športno-pogovorne oddaje V sredo najboljša plezalka na svetu. Janja Garnbret je navdušila na svetovnem prvenstvu in v celotni sezoni svetovnega pokala. Uvrščena je že na olimpijske igre v Tokiu in je trenutno prvo ime športnega plezanja tako v Sloveniji kot v svetu.
Včasih si mislim, da sem bila, po domače rečeno, butasta. Mlajši Janji bi svetovala, naj kaj naredi drugače
V tednu pred domačo tekmo svetovnega pokala v športnem plezanju je gostja športno pogovorne oddaje V sredo najboljša plezalka na svetu. Janja Garnbret je navdušila na svetovnem prvenstvu in v celotni sezoni svetovnega pokala. Uvrščena je že na olimpijske igre v Tokiu in je ta hip prvo ime športnega plezanja tako v Sloveniji kot v svetu.
Od prvega naslova svetovne prvakinje pred tremi leti se je marsikaj spremenilo. Bolj sem odrasla in psihično zrela za tekme, imam drugačen pristop k treningu in tekmam. Včasih si pogledam svoje plezanje in se sprašujem: “Zakaj si pa to tam naredila?” Spomnim se, kako sem se takrat počutila in kakšen je bil moj pristop. Včasih si mislim, da sem bila, po domače rečeno, butasta. Mlajši Janji bi svetovala, naj kaj naredi drugače.
Tudi za tekme, na katerih ste zmagali, se vam zdi, da niste plezali dobro?
Ja, tudi. Včasih si jih pogledam in si rečem, da je bilo to obupno plezanje in da bi marsikaj spremenila. Mlajši Janji bi imela kaj povedati.
Če bi vas recimo vprašal za plezalne smeri v preteklosti, se jih spomnite? Na primer Arco 2017, polfinale, bi vedeli, kako je bilo?
Ja, točno vem! Črna smer na desni strani. Točno se spomnim. Res je bila težka smer.
Kaj pa recimo kvalifikacije evropskega prvenstva v Campitellu?
Tudi teh se spomnim. Rumena smer na levi strani s skokom na vrhu.
Zdaj moram pa paziti, da ne bom vprašal po tekmi, ki je ni bilo. Vudžjang lani, finale?
Dež je bil in tekma je bila odpovedana?
…
Vas kaj moti razmišljanje medijev in navijačev, da ste neuničljivi in nepremagljivi? Letvico ste resda sami dvignili tako visoko, ampak pričakovanja so vse višja. Kako gledate na razmišljanje, da “Janja pač ne more izgubiti”?
Vesela sem, da se v medijih veliko govori o plezanju. To mi je zelo všeč. Ne obremenjujem se s pričakovanji drugih. V medijih piše, kar piše. Jaz pridno treniram, seveda si sama želim vse, kar si želijo drugi. To me ne moti, saj sem perfekcionistka in imam visoko postavljene cilje. Vedno rečem, da plezam za sebe, in me preostalo ne zmoti. Tudi če kdaj ne zmagam, kar se seveda mora zgoditi, ni s tem nič narobe. Pogledati je treba, kaj je šlo narobe, v čem se lahko izboljšam.
Tudi govor o olimpijski medalji, kajne? Zlati, če smo natančni?
Kot vemo, obstaja možnost, da se to ne zgodi, seveda pa merim na olimpijsko medaljo. Pričakovanja drugih me ne motijo. Po takšni sezoni, kot je bila letošnja, bi bilo čudno, če pričakovanja ne bi bila visoka. Ker je to tudi moja želja, se na medije in javnost ne oziram.
Ja, tudi jaz si želim tega. Pridno bom trenirala še teh deset mesecev, kolikor je do olimpijskih iger, da to tudi dosežem.
Imate obilico tekmovalnih izkušenj. Kaj pa izkušnje z medijskimi obveznostmi? Kako ste se tega navadili?
Hja … Že na svoji prvi mladinski tekmi, leta 2013 v Grindelwaldu, sem imela svoj prvi intervju, in ko ga zdaj pogledam, se kar nasmejim …
Ga imate shranjenega?
Imam. Ne vem točno, kje je, ampak je smešno, tako da ga raje ne bi pokazala nikomur.
…
Še vedno ste mlada tekmovalka, pa vseeno ste bili letos najstarejši v finalu Briançona. Startno listo sem trikrat preveril, če res drži. Je bilo tudi za vas to presenečenje?
Priznam, to je bilo smešno, biti najstarejša tekmovalka v finalu. Vendar šport se mora razvijati, mlajše tekmovalke morajo priti. Včasih pomislim, da je za te mlajše tekmovalke prezgodaj, ker jih države prezgodaj pošljejo na tekme in začnejo pritiskati nanje, da morajo priti do rezultata …
… in ni vsaka Janja Garnbret …
Včasih potem pomislim, da me je strah, da bodo hitro odnehale zaradi vsega tega pritiska. Všeč pa mi je, da dobim nov izziv. Mlajša tekmovalka lovi mene, jaz lovim njo in to je super.
V športno pogovorni oddaji V sredo bomo poklepetali z najučinkovitejšim slovenskim hokejistom na preteklem svetovnem prvenstvu drugega kakovostnega razreda v Nursultanu. Jan Drozg se skuša dokazati na najzahtevnješem ameriškem tržišču in je letos postal član Pittsburga. Na poti do lige NHL in o vtisih po reprezentančni akciji se bo z njim pogovarjal Marko Pangerc.
Tina Lipicer Samec je ena najboljših slovenskih odbojkaric vseh časov. 14 let je preživela v tujini in se vrnila v domače okolje z željo, da slovenski odbojki vrne tisto, kar ji je dal odbojkarski svet. Kapetanka državnih podprvakinj se je ustalila v domačem okolju v Novi Gorici, kjer je moči združila s trenerjem – možem Vasjo Samcem. V športno pogovorni oddaji V sredo z Boštjanom Reberšakom razkriva zakulisje domačega prvenstva, slovenske reprezentance in tudi odbojkarskega družinskega življenje. V sredo po 21.00 na valu 202.
V sredinem večeru pospremimo slovensko hokejsko reprezentanco na svetovno prvenstvo prve divizije v Kazahstan. Slovenski hokejisti se pripravljajo na Bledu, kjer so njihovi tekmeci Italijani. V sredinem večeru se pogovorimo z akterji in razkrijemo pričakovanja in možnosti Risov v želji po vrnitvi med elito.
Na dvoranskem evropskem prvenstvu v atletiki v Glasgowu v začetku marca je z uvrstitvijo v veliki finale in končnim šestim mestom prijetno presenetila Maja Mihalinec, ki je športno pot začela kot odbojkarica, a je kmalu športno ljubezen našla v kraljici športov atletiki. V pogovorni oddaji V sredo bo trenutno najhitrejšo Slovenko gostil Tomaž Langerholz
Odkritje sezone v slovenskem alpskem smučanju je 23-letni Štefan Hadalin. Na svetovnem prvenstvu je po osemnajstih letih za slovensko moško smučanje osvojil kolajno. Z mojstrom družbenih omrežij, bralcem zgodovinskih knjig in preučevalcem povezave človeškega telesa in duha se bo na Valu 202 pogovarjal Igor Tominec.
“No, končno pa smo le prišli do tega, da bi bila zelo potrebna športna redakcija. In tako se je 19. marca leta 1949 rodila športna redakcija, ki se je sestajala iz samo enega člana, to sem bil jaz, urednik in delavec,” tako je Slavko Tiran povzel rojstvo najstarejšega športnega uredništva v Sloveniji. V sedemdesetih letih športa na Radiu Slovenija, sprva na Prvem programu, kasneje pretežno na Drugem oziroma Valu 202 nam je malokateri res pomemben dogodek ušel. Reporterji pa so sploh v prvih letih poročali tudi o dogodkih, ki niso bili povezani s športom. Stane Urek je tako prenašal tudi Armrstrongov pristanek na luni. Tudi zaradi radijskih športnih legend iz preteklosti so nepozabni največji tekmovalni uspehi, njihovi nasledniki se trudimo delovati v isti smeri. Prisluhnite oddaji V sredo ob 70-letnici športnega uredništva Radia Slovenija, ki sta jo pripravila Luka Petrič in Uroš Volk.
V športni pogovorni oddaji V sredo se tokrat posvetimo temi s slovenske obale. V Kopru so zgradili nov pokriti bazen in začeli sestavljati tudi vaterpolsko moštvo, ki je letos že nastopalo v Jadranski ligi.
V športnopogovorni oddaji V sredo bomo gostili srebrni s svetovnega prvenstva v Seefeldu, smučarski tekačici Katjo Višnar in Anamarijo Lampič. Spoznali boste zakulisje uspeha in življenje srebrnih sprinterk. V sredo po 21.00 ju bosta gostila Dare Rupar in Boštjan Reberšak.
Eden najuspešnejših slovenskih košarkarjev je svoj tekmovalni vhunec v slovenski reprezentanci doživel že v vlogi trenerja. Po koncu bogate kariere se je hitro znašel v trenerski vlogi in bil pomočnik Igorja Kokoškova ob pridobitvi zgodovinskega naslova evropskih prvakov. Jako Lakoviča boste spoznali v večernem pogovoru v sredo po 21-ih.
Ob izjemni krstni sezoni Luke Dončića v ligi NBA smo v oddaji V Sredo gostili novinarja Radiotelevizije Slovenija Francija Pavšerja in Tilna Jamnika. Oba sta bila pred kratkim v Dallasu, kjer sta videla, kako je slovenski košarkarski biser hipoma postal nosilec svojega kluba in zvezdnik lige NBA. Njegovi dresi se prodajajo kot vroče žemljice, vseskozi ga navijači ustavljajo, da bi se z njim fotografirali ali pa dobili njegov podpis, precej Slovencev pa je v zadnjih mesecih odšlo v Teksas, da bi ujeli utrinek njegove prve sezone v ligi NBA. V pogovorni oddaji, ki jo vodi Luka Petrič, boste slišali nemško legendo Dirka Nowitzkega, ki upa, da bo Dončić še vrsto let nosilec Dallasa, pa lastnika kluba Marka Cubana, kako se uči govoriti slovensko, Dončićevo mamo Mirjam Poterbin, ki pravi, da bi Luka raje odigral 100 tekem, kot da bi opravil eno nekošarkarsko obveznost ter nekdanjega kapetana slovenske reprezentance Boštjana Nachbarja, ki trdi, da je ameriška košarka Dončiću še bolj pisana na kožo kot evropska, ker je odličen na žogi, v ligi NBA pa je še več prostora.
Dober mesec je minil odkar je zakoračil v drugi mandat prvega moža slovenskega športa. Izzivov, zdaj že močno prekaljenemu športnemu funkcionarju, ki ne želi biti le to, nikakor ne bo zmanjkalo. Vedno jih išče tudi sam. Ob njem bo slovenski šport v tem mandatu oblikovalo kar precej novih obrazov. Daleč najbolj pa skrbi da je delež za slovenski šport vse tanjši. Predsednik Olimpijskega komiteja Slovenije Bogdan Gabrovec bo naš gost v oddaji V sredo, gostil ga bo Dare Rupar.
Jože Pepevnik bo v športno pogovorni oddaji V sredo gostil enega od treh letošnjih slovenskih zmagovalcev tekem za svetovni pokal. Tim Mastnak je v letošnji sezoni ujel priključek s svetovnim deskarskim vrhom in je med kandidati za najvišja mesta tudi na bližajočem se svetovnem prvenstvu v Združenih dražavah Amerike.
Slovenska mlada hokejska reprezentanca do 20 let ohranja stik z najboljšimi. Z zmago na svetovnem prvenstvu na Poljskem so mladi risi dokazali, da se za prihodnost morda le ne gre bati. V pogovorni oddaji v sredo bomo gostili trenerja reprezentance do 20 let Aleša Burnika. Z njim se bo pogovarjal Marko Pangerc.
V športno pogovorni oddaji V sredo gostimo enega ključnih mož pri organizaciji biatlonskega svetovnega pokala Boruta Nunarja.
Neveljaven email naslov