Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ker smo že malo pogrešali šolske klopi, smo se tokrat sredi poletja odpravili nazaj v šolo. No, pravzaprav na prav poseben brezplačen tečaj slovenskega jezika za tujce, ki ga vsako sredo ob 17. uri prireja Slovenski turistični informacijski center v Ljubljani, in sicer v sodelovanju z absolventkami Katedre za slovenski jezik na Filozofski fakulteti ter sodelavkami Centrom za slovenščino kot drugi tuji jezik v Ljubljani, tudi našo sogovornico, Tino Toplišek. Miha Pongrac je pokukal v živahno učilnico, v kateri se je ta teden kar trlo tečajnikov, turistov, ki so v Ljubljano dopotovali iz Kanade, Avstralije, Portugalske, Francije in Velike Britanije.
V dveh šolskih urah do osnov slovenščine: kako pozdraviti, naročiti kavo ...
Ker smo že malo pogrešali šolske klopi, smo se tokrat sredi poletja vrnili v šolo. No, pravzaprav na prav poseben brezplačen tečaj slovenskega jezika za tujce, ki ga vsako sredo ob 17. uri v sodelovanju z absolventkami Katedre za slovenski jezik na Filozofski fakulteti in s Centrom za slovenščino kot drugi tuji jezik v Ljubljani prireja Slovenski turistični informacijski center. Tečajnikov se je kar trlo, gre za turiste, ki so v Ljubljano dopotovali iz Kanade, Avstralije, Portugalske, Francije in Velike Britanije. Največ preglavic tečajnikom sicer povzročajo dvojina, skloni, Č, Š, Ž ter sklop LJ in, zanimivo, tudi številke.
“Pri dvojini povemo, da je zaradi tega slovenščina romantičen jezik. Tujcem je to všeč.”
– Tina Toplišek, predavateljica
Znanje tečajnikov smo seveda preverili in bili nad rezultati navdušeni. Kako hitro so se naučili vsaj osnovnih fraz!
“Nisem vedela, kaj pričakovati. Sem pa vesela, da sem se naučila lepo povedati, da ne razumem slovensko.”
– Beth, Velika Britanija
Ker smo že malo pogrešali šolske klopi, smo se tokrat sredi poletja odpravili nazaj v šolo. No, pravzaprav na prav poseben brezplačen tečaj slovenskega jezika za tujce, ki ga vsako sredo ob 17. uri prireja Slovenski turistični informacijski center v Ljubljani, in sicer v sodelovanju z absolventkami Katedre za slovenski jezik na Filozofski fakulteti ter sodelavkami Centrom za slovenščino kot drugi tuji jezik v Ljubljani, tudi našo sogovornico, Tino Toplišek. Miha Pongrac je pokukal v živahno učilnico, v kateri se je ta teden kar trlo tečajnikov, turistov, ki so v Ljubljano dopotovali iz Kanade, Avstralije, Portugalske, Francije in Velike Britanije.
V dveh šolskih urah do osnov slovenščine: kako pozdraviti, naročiti kavo ...
Ker smo že malo pogrešali šolske klopi, smo se tokrat sredi poletja vrnili v šolo. No, pravzaprav na prav poseben brezplačen tečaj slovenskega jezika za tujce, ki ga vsako sredo ob 17. uri v sodelovanju z absolventkami Katedre za slovenski jezik na Filozofski fakulteti in s Centrom za slovenščino kot drugi tuji jezik v Ljubljani prireja Slovenski turistični informacijski center. Tečajnikov se je kar trlo, gre za turiste, ki so v Ljubljano dopotovali iz Kanade, Avstralije, Portugalske, Francije in Velike Britanije. Največ preglavic tečajnikom sicer povzročajo dvojina, skloni, Č, Š, Ž ter sklop LJ in, zanimivo, tudi številke.
“Pri dvojini povemo, da je zaradi tega slovenščina romantičen jezik. Tujcem je to všeč.”
– Tina Toplišek, predavateljica
Znanje tečajnikov smo seveda preverili in bili nad rezultati navdušeni. Kako hitro so se naučili vsaj osnovnih fraz!
“Nisem vedela, kaj pričakovati. Sem pa vesela, da sem se naučila lepo povedati, da ne razumem slovensko.”
– Beth, Velika Britanija
Ne zgodi se pogosto, da bi se imena slovenskih znanstvenikov zasvetila v kateri izmed prestižnih revij družine Nature, a pred približno mesecem dni se je.
O največji nagradi, ki so jo slovenski arhitekti kadarkoli doslej dosegli v svetu.
Škandal pri umetnostnem drsanju, ki ga je s prve roke spremljala Slovenka, Tjaša Andree Prosenc.
V Vancouvru je eden od letošnjih slovenskih upov za olimpijsko medaljo nastopal še za drugo državo, svojo domovino. Govorimo seveda o Jakovu Faku, ki pa je bil že pred prejšnjimi igrami na nek način član slovenske reprezentance. Z njo je ves čas treniral in bil deležen polne podpore tudi ob tem, ko je v šprintu Klemenu Bauerju odnesel bronasto medaljo.
Jazz glasbenik Igor Matković o svojem ustvarjanju in pomanjkanju institucionalne ureditve področja organizacije in promocije glasbenikov
Norvežan je na treh nastopih v Albertvillu, Lillehammerju in Naganu zbral 12 medalj, od tega osem zlatih.
S 15 zmagami v svetovnem pokalu in dvema kristalnima globusoma še vedno najboljši slovenski skakalec vseh časov. V letih 1997 in 1998 je bil v šampionski formi, a v Naganu ni prišel do olimpijskega odličja. Na svoj, oziroma bolje rečeno moštveni olimpijski trenutek je moral počakati še štiri leta in se po kriznih sezonah z reprezentanti v Salt Lake Cityu veselil brona.
Legendarni Bojan Križaj je bil najbližje olimpijski medalji v Lake Placidu leta 1980. V veleslalomu je medaljo zgrešil za dve stotinki, v slalomu pa je v čudnih okoliščinah odstopil.
Slovenski smučarski tekači imajo dolgo zgodovino nastopanja na zimskih olimpijskih igrah. Najbolj pa izstopa seveda bronasta medalja Petre Majdič v Vancouvru leta 2009, ki je imela skoraj tragično predigro ...
Neveljaven email naslov