Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Potem ko nekaj let brez predaha nenehno ustvarja, odvisen od honorarjev ne zavrne nobenega dela, ko se ne ustavi niti za dopust in se vrednoti skozi delo, ko zanemari vse drugo in druge; mu delo odnese spanec, zagon in energijo, oglašati se začne telo. Po nekaj letih se zlomi in preprosto, obsedi. Pregori. Aljoša Harlamov, urednik leposlovja na Cankarjevi založbi, publicist in pisatelj.
Urednik leposlovja pri Cankarjevi založbi, publicist in pisatelj Aljoša Harlamov o izgorelosti
Potem ko je nekaj let brez predaha nenehno ustvarjal, odvisen od honorarjev ni zavrnil nobenega dela, ko se ni ustavil niti za dopust in se vrednotil skozi delo, ko je zanemaril vse drugo in druge, ko mu je delo odneslo spanec, zagon in energijo, se je začelo oglašati telo. Po nekaj letih se je zlomil in preprosto obsedel. Pregorel.
“Odraščal sem z miselnostjo, da je delo največja vrednota. Da pomagaš družini, potem družbi, da si priden! Druga stvar je intelektualistična fora, ki pravi, da je delo nekaj, kar te blazno osmišlja. Da je delo vrednota in vrednost. Mešanica obojega me je popolna sesula. Najhuje je postalo v zadnjih letih, ko je na družabnih omrežjih zasebnost postala del dela. Delaš, delaš, delaš in neprestano moraš tudi govoriti o svojem delu. Na koncu preprosto nisem mogel niti več pisat. Nič ni šlo, bil je samo prazen papir.”
– Aljoša Harlamov
Potem ko nekaj let brez predaha nenehno ustvarja, odvisen od honorarjev ne zavrne nobenega dela, ko se ne ustavi niti za dopust in se vrednoti skozi delo, ko zanemari vse drugo in druge; mu delo odnese spanec, zagon in energijo, oglašati se začne telo. Po nekaj letih se zlomi in preprosto, obsedi. Pregori. Aljoša Harlamov, urednik leposlovja na Cankarjevi založbi, publicist in pisatelj.
Urednik leposlovja pri Cankarjevi založbi, publicist in pisatelj Aljoša Harlamov o izgorelosti
Potem ko je nekaj let brez predaha nenehno ustvarjal, odvisen od honorarjev ni zavrnil nobenega dela, ko se ni ustavil niti za dopust in se vrednotil skozi delo, ko je zanemaril vse drugo in druge, ko mu je delo odneslo spanec, zagon in energijo, se je začelo oglašati telo. Po nekaj letih se je zlomil in preprosto obsedel. Pregorel.
“Odraščal sem z miselnostjo, da je delo največja vrednota. Da pomagaš družini, potem družbi, da si priden! Druga stvar je intelektualistična fora, ki pravi, da je delo nekaj, kar te blazno osmišlja. Da je delo vrednota in vrednost. Mešanica obojega me je popolna sesula. Najhuje je postalo v zadnjih letih, ko je na družabnih omrežjih zasebnost postala del dela. Delaš, delaš, delaš in neprestano moraš tudi govoriti o svojem delu. Na koncu preprosto nisem mogel niti več pisat. Nič ni šlo, bil je samo prazen papir.”
– Aljoša Harlamov
Pesnik, esejist, kolumnist in komentator Marko Tomaš velja za enega na najizvirnejših pesniških glasov na ozemlju bivše Jugoslavije. V prostoru, ki je prepojen s političnostjo, ima naslov njegove pesniške zbirke, ki je zdaj prevedena tudi v slovenščino, religijsko konotacijo – Črni molitvenik.
Magnus Carlsen je ubranil naslov svetovnega prvaka v šahu. V pospešenem dodatku štirih partij je s 3:1 premagal izzivalca Sergeja Karjakina. Dvoboj v posebnem podkastu s slovensko velemojstrico Darjo Kapš in novinarsko šahovsko legendo Ivom Bajcem analizira Matej Hrastar.
Kdo izbira glasbo, ki prihaja iz zvočnikov v trgovskih centrih in urbanih mestnih središčih? O tem in vplivu glasbe na potrošnjo s Katarino Habe, doktorico psihologije z ljubljanske Akademije za glasbo.
Preden v sredo zvečer zavzame glavni oder Kina Šiška, se je Asaf Avidan ustavil tudi v našem studiu. Ob klepetu nam je zaigral par komadov z akustično kitaro, ki je njegova edina spremljevalka na trenutni solistični turneji Into the Labyrinth.
Kaj je skupno Trubarju, Valvasorju, Vegi, Jakopiču, Gallusu, Plečniku, Prešernu, Kobilci in Cankarju - seveda poleg tega, do so ti znameniti Slovenci zaznamovali našo zgodovino? Zaznamovali so tudi našo samostojno državo, saj so bili upodobljeni na slovenski valuti, na tolarjih. In prav teh so se v letu, ko praznujemo 25 let naše samostojnosti, spomnili tudi v Narodnem muzeju Slovenije ter jih postavili na ogled na razstavi z naslovom Zlati prah.
Brazilec Moreno Veloso je, tako kot oče Caetano Veloso, že večkrat stal na slovenskih glasbenih odrih. Tokrat je prvič nastopal brez prijateljev Alexandra Kassina in Domenica Lancelottija, s katerima pa še vedno sodeluje. Moreno je Val 202 obiskal pred koncertom v Cankarjevem domu. Ko sva vstopila v dvigalo za peto nadstropje, je številke prebral po rusko. Rusko zna, ker je študiral fiziko. Razložil mi je, da sta za študij fizike najuporabnejša jezika angleščina in ruščina. V Rusiji ni bil nikoli, a zvok jezika mu je ostal v ušesu. Zvok ruščine je podoben zvoku portugalščine.
Med mitom o vedno večji zabitosti in uradnim mitom o tem, da smo vse bolj izobraženi.
V rubriki Jezikanje tokrat analiziramo jezik nogometašev. Srce smo pustili v studiu!
Tomi M. v jutranjem programu Vala 202 predstavi Siddhartino vinilno izdajo. V pogovoru z Andrejem Karolijem.
Med cepcem in dlakocepcem je samo dlako razlike. Tokrat o izgovarjavi krajevnih imen, ki se pogosto pojavljajo med prometnimi informacijami.
Napoved Izštekanih 10 z voditeljem Juretom Longyko in harmonikarjem Janezom Dovčem.
Pogovor s Svitom Komelom, diamantnim maturantom in brucem Pravne fakultete v Ljubljani.
Neveljaven email naslov