Predlogi
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Ni najdenih zadetkov.
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Rezultati iskanja
Potem ko nekaj let brez predaha nenehno ustvarja, odvisen od honorarjev ne zavrne nobenega dela, ko se ne ustavi niti za dopust in se vrednoti skozi delo, ko zanemari vse drugo in druge; mu delo odnese spanec, zagon in energijo, oglašati se začne telo. Po nekaj letih se zlomi in preprosto, obsedi. Pregori. Aljoša Harlamov, urednik leposlovja na Cankarjevi založbi, publicist in pisatelj.
Urednik leposlovja pri Cankarjevi založbi, publicist in pisatelj Aljoša Harlamov o izgorelosti
Potem ko je nekaj let brez predaha nenehno ustvarjal, odvisen od honorarjev ni zavrnil nobenega dela, ko se ni ustavil niti za dopust in se vrednotil skozi delo, ko je zanemaril vse drugo in druge, ko mu je delo odneslo spanec, zagon in energijo, se je začelo oglašati telo. Po nekaj letih se je zlomil in preprosto obsedel. Pregorel.
“Odraščal sem z miselnostjo, da je delo največja vrednota. Da pomagaš družini, potem družbi, da si priden! Druga stvar je intelektualistična fora, ki pravi, da je delo nekaj, kar te blazno osmišlja. Da je delo vrednota in vrednost. Mešanica obojega me je popolna sesula. Najhuje je postalo v zadnjih letih, ko je na družabnih omrežjih zasebnost postala del dela. Delaš, delaš, delaš in neprestano moraš tudi govoriti o svojem delu. Na koncu preprosto nisem mogel niti več pisat. Nič ni šlo, bil je samo prazen papir.”
– Aljoša Harlamov
Potem ko nekaj let brez predaha nenehno ustvarja, odvisen od honorarjev ne zavrne nobenega dela, ko se ne ustavi niti za dopust in se vrednoti skozi delo, ko zanemari vse drugo in druge; mu delo odnese spanec, zagon in energijo, oglašati se začne telo. Po nekaj letih se zlomi in preprosto, obsedi. Pregori. Aljoša Harlamov, urednik leposlovja na Cankarjevi založbi, publicist in pisatelj.
Urednik leposlovja pri Cankarjevi založbi, publicist in pisatelj Aljoša Harlamov o izgorelosti
Potem ko je nekaj let brez predaha nenehno ustvarjal, odvisen od honorarjev ni zavrnil nobenega dela, ko se ni ustavil niti za dopust in se vrednotil skozi delo, ko je zanemaril vse drugo in druge, ko mu je delo odneslo spanec, zagon in energijo, se je začelo oglašati telo. Po nekaj letih se je zlomil in preprosto obsedel. Pregorel.
“Odraščal sem z miselnostjo, da je delo največja vrednota. Da pomagaš družini, potem družbi, da si priden! Druga stvar je intelektualistična fora, ki pravi, da je delo nekaj, kar te blazno osmišlja. Da je delo vrednota in vrednost. Mešanica obojega me je popolna sesula. Najhuje je postalo v zadnjih letih, ko je na družabnih omrežjih zasebnost postala del dela. Delaš, delaš, delaš in neprestano moraš tudi govoriti o svojem delu. Na koncu preprosto nisem mogel niti več pisat. Nič ni šlo, bil je samo prazen papir.”
– Aljoša Harlamov
Priporoča knjigo Svetovna ureditev avtorja Henryja Kissingerja in knjigo domačega avtorja Mirta Komelja Pianistov dotik.
Poletno branje: Svetovna Ureditev Henryja Kissingerja in Pianistov dotik Mirta Komelja.
Na olimpijske igre v Riu de Janeiru bomo pospremili našo najboljšo judoistko. Tina Trstenjak bo novinka na največjem športnem tekmovanju. Na pot pa se bo podala v vlogi evropske in svetovne prvakinje in take popotnice doslej prav veliko Slovencev ni imelo. Celjanka pa navkljub vsemu ostaja zvesta svoji poti in jo zanimajo predvsem borbe, v celoti pa sledi pripravam svojega trenerja Marjana Fabjana. Tina Trstenjak se bo na zeleni celini 9. avgusta merila v disciplini v kateri je zdaj olimpijska prvakinja njena vzornica Urška Žolnir.
Grega za poletno branje priporoča knjigo Osvajalec avtorja Conna Igguldna.
Maja Lesar, knjižničarka iz Mestne knjižnice Kranj priporoča otrokom do 8 leta v branje slovensko ljudsko pripovedko Kako je Pavliha kukca prodal in za malo starejše mladinsko knjigo Kako sem po nesreči napisala knjigo avtorice Anett Huizing.
V oddaji Olimpijski spomini smo pobrskali po olimpijski zgodovini, ki ponuja številne razburljive dogodke in čustvena doživetja. Tokrat se spominjamo 22. oktobra 1964, ko je legendarni slovenski telovadec Miro Cerar st. na olimpijskih igrah v Tokiu postal prvi slovenski olimpijski prvak v povojnem času. Cerar se spominja vrhuncev svoje kariere, proslavljanja, ponudb za študij v tujini, kako se je izognil tragični letalski nesreči.
Anuška Delič priporoča knjigo Mesto Sanjajočih knjig nemškega avtorja Walterja Moersa.
Gregor Sobočan priporoča knjige Louisa Armstronga- Ne gre samo za kolo in VSaka sekunda šteje in knjigo Tine Pustovrh: 22.
Dr. Aleks Jakulin je pod prste za poletno branje vzel knjigo Miha Mazzinija- Nemška loterija.
Aleks Jakulin v poletno branje ponula Miha Mazzinija in sicer knjigo Nemško poletje.
Rajka Bračun Sova v branje priporoča knjigo Lidije Tavčar: Videla sem svet in življenje, ki opisuje pot Ivanje Kobilce, najbolj znane slovenske slikarke.
Oblikovalka čevljev Alja Viryent Novak je navdušena nad knjigo Rework.
Neveljaven email naslov